43 
a) Š. lesní (R. silvestris Wallr. sp.) — má krovky malé, po každé straně 
nejčastěji jen s 1 krátkým zoubkem, ale za to s mozolky silně vypouklými. Jest 
obecný. 
/?) S rolní(R. agrestis Fries) — má krovky mnohem větší, po každé straně 
s 2 — 5 zuby, s mozoulky úzkými, méně vypouklými. Jest vzácnější. 
Kořene i semen obou odrůd užívalo se dříve v lékařství. 
8. Š. kadeřavý (R. crispus L. — obr. 53) jest jako všecky druhy předch. 
bylina vytrvalá, ženoucí z mrkvovitého, uvnitř červenavého kořene přímou, až 1 m 
vysokou, hranatou, často načervenalou, lysou lodyhu, která se nahoře obyčejně 
rozvětvuje v několik úžlabních, přímo odstálých, květonosných, v hořejší části 
bezlistých větví. 
Listy dolejší jsou podlouhlé, 
na spodu okrouhlé nebo srdčité, 
po kraji vlnovitě vroubkované a 
kadeřavé, s řapíky na svrchní 
straně plochými, leč po obou 
krajích ovroubenými; hořejší listy 
jsou kopinaté, skoro ceíokrajné. 
Obojaké kvítky (E) } sestavené 
do lichopřeslenů, které na koncích 
větví a lodyhy se sbližují a spolu 
splývají, mají kolénkaté, dolu 
sehnuté stopky; dospívají v nažky 
zaobalené do velikých, široce 
vejčitých, celokrajných 
nebo na spodu jemně zoubkova- 
ných krovek (/), z nichž jedna 
má na hřbetě tlustý, červený, lesklý 
mozoulek, ostatní 2 jsou bez mo- 
zoulků nebo mají mozoulky jen 
nepatrné. Vnější lístky okvětní jsou 
přiloženy ke krovkám (nazpět se 
neohrnujíce). 
Roste u nás hojně na ná- 
vsích, u cest, na mezích a na 
lukách. Kvete jako druhy předch. 
hlavně v červenci a srpnu. 
Kořene, který obsahujemno- 
ho třísloviny, užívalo se druhdy 
v lékařství. Mladých listů možno 53. Šťovík kadeřavý ; f květ, / plod. 
pojídati jako salátu. 
9. Na slaných lukách mezi Telnicí, Oujezdem a Začany (již. od Sokolnice, 
jvých. od Brna) a v úvalu dolní Dyje, na př. kolem Vlasatic (száp. od Mikulova) 
a Tvrdonic (vých. od Břeclavi) vyskytuje se š. úzkolistý (R. stenophyllus 1 Ledeb., 
R. biformis 2 Menyhardt), připomínající nejvíce š. kadeřavý., za jehož odrůdu jej 
někteří také považují. Má lodyhu až 1 m vysokou, ve vystoupavé větve rozvětvenou, 
kopinaté listy ke spodu súžené, po kraji čeř i té, vlnovitě vroubkované, licho- 
přesleny obojakých květů sblížené, alespoň v hořejší polovině bezlisté a 
tamtéž dohromady splývající, a trojhraňně srdčité krovky po obou krajích 
hřebenitě zubaté, všecky tři na hřbetě s podlouhlým mozoulkem. 
9 Slož. z řec. orsvóg = úzký -J- (pvXXov = list. 
2 ) Lat biformis = dvojtvárný. 
