71 
Listy dolejší jsou podlouhle kosočtverečné, hrálovité, s odstálými, ku předu 
namířenými postranními laloky, hořejší jsou kopinaté a nejhořejší skoro čárkovité, 
celokrajné; zřídka bývají listy všecky kopinaté. Drobné kvítky jsou v úžlabních 
a konečných latovitých květenstvích složených z přetrhovaných, přímých klasův a 
jsou jed no do mé: prášníkové (F) mají 4 - 5dílné, zelenavé okvětí a 4 — 5 tyčinek: 
pestíkové (F) mají místo okvětí dva kosníkovité, později na spodu hrá- 
lcvitě rozšířené, bylinné listence neboli krovky (/), které jsou spodními 
kraii srostlé, tvoříce taštičku, v níž vězí jediný semeník se 2 bliznami. Plod 
(f-f 2 ) jest nažka, ukryta ve vytrvalých krovkách. 
Vzhledem ke krovkám dole spolu srostlým a k jednodomým (nikoli 
mnohomanželným) květům oddělil Čelakovský tento a následující druhy od 
rodu lebed (Atriplex) a učinil z nich rod samostatný Schizotheca. 
90. Lebedka rozkladitá ; 91. Lebedka podlouhlolistá ; 
F květ prašníkový se dvěma menšími květy pestíkovými ; /"plod (v rozevřených krovkách). 
f, f krovky uzavírající plod, _/ 2 krovky rozevřené, aby 
bylo viděti nažku. — A vělévka s plody. 
O opylení platí vše, co pověděno o rodu předch. 
Lebedka rozkladitá jest obecnou plevelí na polích, rumištích a u cest. Kvete 
jako všecky druhy v měsících letních. 
Listů možno pojídati jako zeleniny. 
2. L. podlouhlolistá (S. oblongifolia Čel., Atriplex oblongifolia W. K. — 
obr. 91) má oproti druhu předch., jemuž se celkem podobá, lodyhu namnoze 
