74 
Kvete v touž dobu a roste na podobných stanovištích a v týchž okresích 
jako předch., ale kromě toho též v Jičínsko-Boleslavsku, příbramských Brdech a 
v Plzeňsku. 
Rod 7 . i: 1 zelní (Spinacia oleracea L., Spínat - obr. 95) jest 
jednoletá nebo dvouletá bylina s přímou, až 1 m vysokou, obyčejně větevnatou 
lodyhou hustě porostlou měkkými, travozelenými, střídavými, řapíkatými, nejčastěji 
trojhranně hrálovitými listy, které čím výše se sužují, takže na vrcholku jsou ko- 
pinaté a celokrajné. Květy, rozvíjející se od máje až do září, jsou 2domé, čímž 
liší se špenát ode všech ostatních rodů tohoto řádu. 
Prašníkové kv. (A) sedí v úžlabních klubíčkách a na konci lodyhy, tvoříce do- 
hromady dlouhý přetrhovaný klas, pestíkové (B) sedí pouze v paždí listů. Prvé 
( F ) mají 4 — 5dílné, zelené okvětí a 4 — 5 vyniklých tyčinek, které dozravše pružně 
se vymršťují; druhé (7[) mají okvětí nezřetelně 4zubé a svrchní, kulatý semeník 
se 4 čnělkami. Plod jest nažka těsně 
zaobalena ztvrdlým, vytrvalým okvě- 
tím ; klíček semenili (z) jest kruhovitě 
stočen jako u merlíků. 
Opylení obstarává namnoze 
vítr. Zajímavo, že na poli hustě po- 
setém špenátem urodí se asi 2kráte 
tolik rostlin prašníkových jako pestí- 
kových. 
Špenát pochází z Persie ; 
v 15. století dostal se přes Arábii 
do Španěl a odtud rozšířil se dále 
po Evropě. 
Pěstuje se často v zelných 
zahradách pro potřeby kuchyňské 
a to ve dvou odrůdách, jakožto: 
a) Š. zimní neboli trnitý 
(S. spinosa 2 Mónch), jehož zuby 
okvětní na nažkách vyrůstají v trny a 
hořejší listy jsou podlouhlé, na spodu 
klínovité. 
p) Š. letní neboli bezbran- 
ný (S. inermis Mónch), jehož zuby 
okvětní na nažkách nevyrůstají v trny 
a hořejší listy bývají na spodu oby- 
F v podélný řez květem pestíkovým ; z podélný řez nažkou. čejně hrálovité. 
Rod 8. 81anorožeo 3 bylinný (Salicornia 3 herbacea L., Glas- 
schmalz - obr. 96) jest 1 létá bylina od jiných rostlin vnějškem snadno poznatelná. 
Má totiž dužnatou, lysou, 1 — 3 dm vysokou, hned od země ve vstřícné větve bo- 
hatě rozvětvenou lodyhu, která se skládá i s větvemi z krátkých, ke spodu 
9 Lat. spinacia, řec. omváxiov čes. špenát, rus. cnHHaTi, slovin. špinača, 
cliorv. spán ač, vlask. spinace, šp. espinaca, něm. Spinat atd. pochází vesměs od 
perského jména této byliny i s p a n y, arab. esbanach. 
•) Lat. spin os ns = trnitý; spina = trn. Někteří odvozují — ovšem neprávem 
— od těch trnů i název spinacia. 
: ‘) Ze stfranc. názvu salicor. - Někteří odvozují též od lat. s al — sůl -f- cornu 
= roh, vzhledem k tomu, že roste na slaných půdách a má větvičky podobné růžkům. 
Srovn. též pol. soligór, chorv. solnjača, rus. cojii.hhktš. 
95. Špenát zelní ; 
A rostlina nrašniknvá _ 7t rn^tl nActílrnvá • 77 tvpf ■traenílr/virír 
