76 
1 -3 d??i vysokou lodyhu s válcovitě šidlóvitými, střídavými, dužnatými listy, které 
bývají ostnitě zakončeny. V paždí hořejších listů (A) rozkvétá v srpnu a září po 
jednom kvetu, po jehož Stranách vyrůstají 2 úzké lístence (b, bj). 
Květy (F } F x ) mají hluboce 5dílné, zelené okvětí, jehož ušty (o, o t ) jsou na 
hřbetě opatřeny příčným, blanovitým, později značně se zveličujícím přívěskem (p), 
5 tyčinek s introrsními prašníky a svrchní dvoučlenný semeník se 2 čnělkami. 
Plody jsou nážky {f 'f t ) ukryté ve vytrvalých okvětích, jejichž přívěsky hvězdo- 
vitě se rozkládají, tak že je může vítr daleko zanášeti. Semeno v nažce ukryté 
jest bezbílečné a klíček jeho ( z ) hlemýžď ovité stočen. Tím liší se slanobýl 
s rodem následujícím ode všech rodů předch., 
neboť ony mají semena bílečnatá a klíček buď 
podkovovitě nebo kruhovitě zahnutý. 
Opylení jest téhož rázu jako u cukrovky. 
Roste na písečnatých půdách hlavně jen v Polabí 
a v teplejších polohách střední i jižní Moravy. 
Jsou ho 2 odrůdy : 
a) S. r ů ž o v i t ý (S. káli rosacea) — s přívěsky 
okvětními velikými, okrouhlými, často načervena- 
lými. 
/?) S. vroubený (S. káli marginata) — s pří- 
věsky úzkými, podobnými nízkým, chruplavčitým 
hřebínkům. 
Rod ÍO. Sclioberie 1 neboli suae- 
da- pomořská (Schoberia 1 maritima C. A. Mey., 
Suaeda 2 maritima Dumort., Chenopodium rnari- 
timum L., Chenopodina maritima Moquin, die 
Schoberie, Gánsefússchen - obr. 98) vyhání 
z lletého kořene lysé, 1 -4 dm vysoké, dužnaté, 
často červenavě naběhlé, větevnaté lodyhy se stří- 
davými, dužnatými, čárkovitými, poloválcovi- 
tými, i s lodyhou namnoze ojíněnými listy, v jejichž 
paždích sedí po 3 — 5 drobných kvítcích (F). Ty 
mají 5dílné, tlusté, dužnaté, načervenalé okvětí, 5 
tyčinek a svrchní semeník o kratičkých čnělkách 
(/j). Zřídka vyskytují se vedle obojakých květů 
též (pometáním tyčinek) květy pestíkové. Plod jest 
nažka ukrytá ve vytrvalém okvětí. Semeno její má 
sporý bílek a spirálně zatočený klíček (s). 
98. Schoberie pomořská ; 
/^květ; F í Ynitřek Květu; z klíček seraenní. 
Vyskytuje se na slaných místech, pastvinách a v příkopech pořídku pouze 
v jižní Moravě: v nížinách Dyje a Svratky. Kvete v srpnu a září. 
V Itálii ji pojídají jako salát. 
* \ 
') Ku poctě Bohu ni. Schober-a, lékaře a přírodopisce, který v první polovině 
18. století cestoval v Persii. 
a ) Buď z arab. sou ad = soda, nebo zkomoleno ze slova soda, poněvadž roste na 
slaných místech. 
