81 
Roste na písečnatých a štěrkovitých polích, na úhorech, u cest a na pahorcích, 
zejména v širším okolí pražském a odtud dále na západ a sever, jakož i v Ji- 
čínsko- Boleslavsku a Budějovicko-Třeboňsku, na Moravě hlavně v části jižní a 
střední, ve Slezsku v části Opavské. Kvete od června do srpna. 
Rozeznávají se ho 2 odrůdy : 
a) Ch. menší (P. arvense minus) — rostlina drobnější, s listeny asi zdéli okvětí. 
(í) Ch. větší (P. arv. majus, P. bracteatum Wallr.) — rostlina statnější, s listeny 
delšími nežli okvětí. Tato odrůda, u nás celkem vzácnější, připomíná vnějškem 
nemálo slanobýl (str. 75). 
105 . Hnibozel ; 
F květ prašnikový, F x květ pestikový, f plod, 
z řez semenem. 
106 . Chruplavník polní; 
V kousek větévky se dvěma úžlabními kvítky; /■'květ 
se dvěma listeuci b ; F t vnitřek květu ; f plod. 
Pro okrasu ve kvétnicích a kořenáčích pěstují se u nás nejčastěji ještě tyto rody 
z řádu laskavco vitých: 
1. Nevad lec hřebenatý neboli kohoutí hřeben (Celosia 1 cristata L., 
Hahnenkamm — obr. 107) — jest nápadný suchomázdřitými červenými květy, které 
jsou směstnány v laločnaté hřebeny; nahoře bývají k v. jalové, nahrazeny často 
barevnými listeny. Ostatně má střídavé, řapíkaté, podlouhle vejčité, celokrajné listy a 
ve květech jednobratré tyčinky. Kvete v létě. Pochází z Vých. Indie. 
2 . Věkostráz 2 hlavatý neboli červená imortela (Gomphrena 3 globosa L., 
Kugelamarant — obr. 108) má asi 3 dm vysokou lodyhu porostlou vstřícnými, 
*) Z řec. xrjXsog = spalující, svítící, vzhledem k červeným květům, které vypadají 
jako spálené, usušené. 
2 ) Srovn. s pol. wiecznik, chorv. semprica (od lat. semper = vždy). 
3 ) Zkomoleno z Grom phaena, jakž Plinius nazývá nějaký druh nevadnoucí, pestré 
květin}-. Snad od řec. ygá(po) — píši, maluji, vzhledem k pestrým listům některých druhů. 
6 
