90 
4. Z ploštic škodí na chmelí nejvíce klopuška chmelová (Calocoris van- 
dalicus obr. 115^), která napichuje sosákem listy i mladé větvičky a vyssává z nich 
mízu. 
5. Roztoči zastoupeny jsou drobounkým, as l / 2 mm dlouhým, červeným 
(ale také hnědě a zeleně zbarveným) druhem --roztočem bylinným (T etra- 
nychus telarius L. - — obr. 115 e), který jest příčinou tak zv. zplstnatění 
neboli měděné snětiviny (Kupferbrand) ; vyssávaje totiž na rubu listy, dráždí 
povrch jejich tak, že se mění v bílé, jemné pletivo, v němž zvětšujícím sklem možno 
roztoče pozorovati. Listy touto chorobou zachvácené brzy vadnou a opadávají. 
116 . Choroby chmele: 
a plíseň chmelová ^Erysiphe humuli) ; b čerň chmelová (Capnodium sali- 
cinum) ; c, c 1 zbujnění hl áv ek. 
Z cizo pasných hub, které zaviňují rozmanité choroby, jsou nejčastějši : 
1. Plíseň chmelová (Erysiphe humuli, Sphaerotheca Castagnei Lév. — 
obr. 116 a) — vytváří na povrchu mladších listův a plodních šištic, dovnitř 
nepronikajíc, plísňovité bílé skvrny, které splývají později v souvislý povlak. 
2. Čerň chmelová neboli mour (Capnodium salicinum Mtgn., Fumago 
salicina Tul., Russtau — obr. 116 b) — tvoři na listech černé, sazím podobné 
