107 
Hlavní užitek, jehož tento i ostatní druhy jilmů poskytují, záleží v tvrdém r 
pevném dříví, které se vyrovná téměř dřevu dubovému. 
Co do geologického stáří dlužno uvésti, že otisky listův a plodů jilmových 
vyskytují se už v oligocénu. 
Nepřátel z říše živočišné má jilm sice veliký počet, zvláště z čeledí broukův 
a motýlů (housenek), poněvadž však vyskytují se i na jiných stromech, nejsouce 
nikterak pouze na jilm vázáni, neuvádíme jich. Jen o některých mšicích, jež způ- 
sobují na listech rozmanité nádory, budiž zde učiněna krátká zmínka. Jsou to zejména : 
135. Mšice žijící na 'jilmu a choroby jimi způsobené: 
vlnatka pýřitá (zvětš.), a nádor jí způsobený ; b list postižený vl n a tkou jil- 
movou; c duté výrostky způsobené čtverožilkou jilmovou; d plstnatý nádor 
způsobený čtverožilkou bílou. 
1. Vlnatka pýřitá (Schizoneura lanuginosa -- obr. 135 aj), jejíž červené 
tělo pokrývá vzadu bílá vlna. Vytváří na listech puchýřovité nádory (a) někdy 
tak veliké, že zaujímají celou plochu čepele. Posléze se tyto nádory nepravidelně trhají 
a mšice z nich vylézají. Listy následkem toho záhy zhnědnou, ale zůstávají na 
větvích ještě i pak, když ostatní, zdravé listy opadaly. 
2. V I n a t k a j i 1 m o vá (Schizoneura ulmi) žije na rubu listů, vyssávajíc z nich 
šťávu, od čehož se listy krabatí a po kraji ohrnují ( b ). 
3. Ctverožilka jilmová (Tetraneura ulmi) jest černá, na zadku temně 
zelená. Vytváří na listech měchýřkovité, vysoké, lysé výrostky (c), v nichž pak 
žije a se rozmnožuje. 
4. Podobná čtverožilka bílá (Tetr. alba) způsobuje na středním nervu 
listů kulovaté, nebo podlouhlé, bíle plstnaté nádory ( d) zvíci hrachu až třešně. 
