127 
3. Tma vohnědé, poně- 
kud vyvýšené puchýřky 
na chorobných místech listů po- 
cházejí od houby Gloeospo- 
rium salicis Wenst. - obr. 
163 c). 
Pozn. Někdy vyskytuje se 
vrba bílá s větvemi žloutkově 
nebo červenavě žlutými, 
kteroužto odrůdu považují někteří 
za samostatný druh, zovouce jej v. 
žloutkovou nebo zlatolýčím, 
potočnicí (S. vitellina L.). 
Prutovité větve její hodí se zvláště dobře na výrobky košařské. 
159 . Nádory pilatek na listech vrbových: 
a pilatky Vallisn erovy , b pil. duběnkovité, c pil. 
měch ýřkovité. 
Bejlomorka vrbová (Cecidomyia salicis Schx. — obr. 160) — vytváří na 
mladých větvích b o ulovíte nádory, na nichž vyrůstají zakrslé větvičky následkem 
podráždění pletiva larvami v nádorech žijícími. Když na podzim iisty opadají, jsou 
hnědé, uschlé nádory na koncích větví tím patrnější. 
Bejlomorka jívová 
(Cecidomyia seu Hormomyia 
capreae Winn. — obr. 1 6 1 ) 
— působí na listech (zvláště 
na obvodě) tvrdé, hnědo- 
žluté až tmavohnědé, plo- 
ché nádorky, v jejichž 
nitru žijí larvy. 
5. Z chobot na té I10 
hmyzu zasluhuje zmínky 
pěnodějka obecná (Aph- 
rophora spumaria L. — obr. 
162), drobný, žlutavě šedý 
křís, jehož lysé, zelenavě 
bledé larvy zahalující se do 
bílé pěny (»čertovy slíny«) 
vyssávají listy. 
6. Drobouncí roztoči 
z rodu Phytoptus, vy- 
ssávajíce z listů šfávy, jsou 
příčinou, že okraje listové 
se ohrnují (obr. 163 r). 
1. Melampsora salicina Lév. — vytváří na rubu listu žlutou rez, 
která zejména u jív pokrývá často celý povrch (obr. 163 a). 
2. Rhytisma salicinum 
Fr. — dělá na listech černé, 
tvrdé, lesklé strupy (obr. 163 
b) ) kdežto Unci nul a adunca 
W a 1 1 r. vytváří skvrny b ě 1 a v é. 
Z drobnohledných 
hub způsobují na listech 
choroby nejčastěji tyto: 
158 . Stužkonoska čeivená s housenkou. 
