177 
toho vytvoří se kuželovitý, hrbolatě žebernatý a křidlatý, s počátku olivově zelený, 
později hnědý, dosti tvrdý nádor — kotvice neboli borek, v němž žije larva. 
V doubravinách uherských a chorvat- 
ských kotvice sbírají a prodávají jirchářům. 
c) Z 1. dlouhobřichá (Cynips seu 
Dryophanta longiventris Htg.) vytváří ještě 
s jinými druhy na rubu listů kulovaté, na- 
mnoze hrbolaté, žlutavě, bíle nebo červe- 
navě zbarvené duběnky zvíci zrn hracho- 
vých i větší, někdy až i cm \ průměru 
(obr. 235 a). 
d) Z 1. nesnubná (Dryophanta 
agama) způsobuje na spodu listů duběnky 
kulovato-vejčité, na list přitisklé, jen 
v jednom bodě s ním srostlé, zvíci zrnek 
semencových, barvy s počátku žlutavobílé, 
později žlutohnědé (obr. 235 b). 
e) Žl. p enízková (Neuroterus nu- 
mismalis Ol., N. Réaumurii Htg.) činí na 
rubu listů okrouhlé nádory (obr. 235 c) 
jen asi 2 mm široké, uprostřed vtla- 
čené, podobné drobounkým košilovým 
knotlíčkům. 
f) Z 1. houbová (Biorrhiza seu 
Teras terminalis Fbr.) — způsobuje na kon- 
cích i po stranách větví veliké houbovité 
nádory s hrbolatým, s počátku bělavým 
nebo načervenalým, později hnědým po- 
vrchem (obr. 236 A). Jest to jediná žlabatka, 
která může na stromě učiniti značnější škody, 
anyt větve jí postižené dále nerostou. 
235 . Nádory (duběnky) žlabatek: 
a žl abatky dlouhob řic hé, b žlab. nesnubné, 
c žl. penízkové. Vedle hmyz zvětš. 
(Cynips Kollari a C. lignicola Htg.) vy- 
tvářejí na větvích mladších stromů kulovaté duběnky, které později zdřevnatí, a to 
prvá duběnky zvíci třešni (obr. 236 B), druhá zvíci bohatého hrachu (obr. 236 C). 
236 . Nádory ( duběnky ) způsobené zlabatkami : 
A žl. houbovou, B žl. Kollarovou, C žl. dřevovou, D žl. hlavou medusí. 
h) Žlabatka hlava medusí (Cynips caput Medusae) znetvořuje mladé žaludy 
v ten způsob, že je přeměňuje v husté chomáče podobné malým hnízdům (obr. 236 D). 
1 2 
