179 - 
Kvete v máji, asi o 14 dní později nežli předch. Jest u nás ze všech druhů 
dubů nejrozšířenější. Ostatně platí o něm vše, co pověděno o křemeláku. 
3. D. pýřitý neboli sípák 1 (Q. pubescens Willd., Q. lanuginosa 2 Thuil., Robur 
humile 3 Cluss., weichhaarige Eiche — obr. 240) podobá se tvarem listů, květy 
i žaludy d. zimnímu. Má však listy v mládí zvláště na rubu Šedo plstnaté, 
později alespoň vespod více méně pýřité, řapíky pak a mladé větvičky tr- 
vale šedoplsťnaté. Palisty vy trvávají někdy až do úplného vyvinutí se listu. 
Poměrně drobné žaludy spočívají po 2 — 3 na krátkých stopkách a mají na 
číškách šupiny přitisklé, pýřité. 
Jsa obyčejně nižšího vzrůstu, někdy 
jen jako keř, roste nej raděj i na teplých, 
vápenitých pahorcích v hornatině křivo- 
klátsko-berounské, v okolí Karlštejna a 
v záp. Polabí jakož i v jižní Moravě. 
Hojnější jest na jihu Evropy. Kvete 
v máji jako oba předcházející. 
4. D. rakouský neboli cer 4 (Q. 
cerris 4 L., Q. austriaca Willd., Zerreiche 
— obr. 241) má podlouhlé nebo po- 
dlouhlo-opakvejčité listy ke spodu klíno- 
vitě súženy a po krajích hlubokými 
nebo mělkými choboty zpeřeně roze- 
klány ve špičaté laloky, v mládí 
na rubu i s ročními větévkami a řapíky 
šedě plstnaté, později pýřité až oly- 
salé. V tom shoduje se celkem se ši- 
pákem; poznává se však od něho i od 
ostatních našich dubů nejsnáze tím, že 
žaludy jeho (B), spočívající jednotlivě 
na krátkých stopkách, dozrávají te- 
prve v 2. roce, takže za květujsou 
na stromě i loňské plody ; stojí pak tyto 
loňské žaludy na větvích pod letoš- 
ními listy (nikoli v jejich úžlabích), 
poněvadž listy, z jejichž úžlabí loni vy- 
rostly, v zimě spadly a mladé větévky 
je přerostly. Číška žaludů je na spodu 
porostlá šupinkami čárkovitě šidlo- 
vitými, odstálými, nazpět ohr- 
nutými. Také to jest u ceru zvláštní, 
že palisty jeho neopadávají tak záhy jako 
u ostatních našich dubů, vytrvávajíce namnoze až do podzimu. 
Náležeje květeně jižnější, vyskytuje se porůznu v pahorkatině jižní Moravy. 
V Čechách se sází pouze v sadech. Kvete v máji, o něco později nežli ostatní naše 
duby. Žaludy jsou jedlé. Ostatně platí o užitku jeho, co pověděno u dubu letního. 
239. Dub zimní neboli chnák ; 
A větévka s květy prašníkovými F a pestíkovými 
F t ; B větévka s plody; F x tři květy prašníkové, 
F z tři květy pestíkové. 
Kromě uvedených druhů domácích bývají v sadech pěstovány rozmanité 
druhy cizozemské, zejména severoamerické. Budtež z nich uvedeny pouze: 
') Snad dle srbského šipak = růžový keř, vzhledem k nízkému, křovitému 
vzrůstu. 
2 ) Lat. lanu gin osus = vlnatý. 
3 ) Lat. robur humile = dub nízký. 
4 ) Plinius nazývá jej cerrus. 
1 2* 
