199 
Roste v příkopech, na mezích, na pažitech a u cest v širším okolí pražském, 
Polabí, Jičínsko-Boleslavsku, poříčí Ploučnice a Teplicko-Žatecku, jakož i na Mo- 
ravě, zvláště v části jižní a střední; z Cesko-moravské vysočiny však není znám. 
Ve Slezsku roste v okolí Bruntálu, dosahuje zde severní hranice svého rozšíření. 
Kvete od června do srpna. 
4. P. lesklý (E. lucida W. K. - obr. 266) vyhání z rovnovážného, silného, 
černého oddenku přímé, až přes 1 m vysoké, nahoře často větvité lodyhy porostlé 
kopinatými až podlouhle kopinatými, namnoze zaokrouhleně ouškatým spodem při- 
sedlými, lysými listy, které jsou na rubu nasivělé, na líci však tmavozelené 
a lesklé, v stáří trochu kožovité; postranní žilky jejich jsou vesměs krátké, smě- 
řují šikmo ku kraji a síťkovitě se vespolek spojují. Květenství téhož rázu jako 
u všech druhů předch., má v hlavním obalu listy podlouhlé a listeny v zákro- 
večkách kosníkově vejčité, asi tak dlouhé jak široké, kratičce přišpičatělé. 
Medožluté, posléze hnědé žlázky jsou půlměsíčité, o dlouhých, skoro rovnoběžných 
cípech (F). Tobolky (/) na hřbetě tečkované drsné obsahují semena hladká, barvy 
světle šedé. 
Roste pořídku na pastvinách, 
lukách, březích a v příkopech pouze 
v středním a východním Polabí a 
v jižní Moravě. Kvete od máje do 
července a často podruhé na podzim. 
5. P. bahermí (E. palustris 
L. - obr. 267) jest z našich druhů 
nejsiatnější, neboť dosahuje až přes 
1 '/ 2 m výšky. Z tlustého, vícehla- 
vého, hnědého oddenku vyrůstají 
duté, lysé, poněkud ojíněné lodyhy 
hustě porostlé přisedlými, kopina- 
tými, 5 - 9 cm dlouhými a 1— ^c?n 
širokými, mě k k ý m i, lysými listy 
zpředu oddálené drobounce zoub- 
kovanými nebo po celém obvodě 
celokrajnými. Na vrcholku nesou 
lodyhy bohaté květenství a pod ním 
v úžlabích listů jalové, listnaté vě- 
tévky, které se po odkvetení značně 
prodlužují, květenství přerůstajíce. 
Paprsky (V) směstnaného vrcholíku 
dělí se nejprve ve 3 větve a 
každá větev opět ve dvě větvičky. 
Lichokvěty (/'), spočívající v žlu- 
tavých vejčitých zákrovečkách, mají 
na okraji svých obalů voskově žluté 
nebo nahnědié žlázky tvaru za- 
okrouhleného, napříč vejčitého, 
čímž liší se ode všech druhů předch., 
neboť ty mají žlázky půlměsíčité. 
Mezi tyčinkami (F t ) bývají plevovité, 
brvité listence ( b ). Lysé tobolky (f) 
jsou posety tupými bradavičkami a obsahují hladká semena barvy hnědé. 
267. Pryšec bahenni; 
V paprsek vrcholíku po odkvetení ; F lichokvět, F v kvítek 
prašníkový s listencem b ; f tobolka. 
Roste na březích, v příkopech a v bažinách roztroušeně v střední a jižní 
Moravě, zejména v úvalech řeky Moravy a Dyje. V Cechách vyskytuje se hlavně jen 
