231 
Rod 1. Kosatec 1 (Iris 2 , Schwertlilie) má pravidelné okvětí, je h o 
3 vnější lístky jsou sehnuty více méně dolů, ostatní tři vnitřní stojí přímo. P o 
každým ze tří lupenitých ramen ěnělkových skrývá se po jedné tyčince. — Ro s 
u nás planě nebo zplaněle v 10 druzích, z nichž však většina náleží ke v z 
cnosUm. 
všecky lístky okvětní i ramena čnělky žluté; vnitřní 
lístky okvětní nepatrné, menší než ramena čnělková 
| žlutý 1. 
vnější, do- 
lů sehnuté 
lístky 
okvětní 
jsou bez- 
vousé 
lístky o- 
květní buď 
všecky 
nebo ale- 
spoň vni- 
třní fialo- 
vé ; tyto 
alespoň 
zvíci, ne-li 
větší fial. 
ramen 
ěnělkových 
lodyhy jsou 
delší nežli 
listy ; vnitřní 
lístky okvětní 
větší než ra- 
mena čněl- 
ková 
listy čárkovité, lodyha du- 
tá; vnější lístky okvětní 
modrofialové ; semeník 
3hranuý 
1. mečovité, lod. plná, vněj- 
ší lístky okv. bělavě žluté, 
na čepeli modře, na nehtu 
nachově žilkované; sem. 
óhranný 
lod. kratší nežli listy; vnitřní lístky okvětní f 
jen asi zvíci ramen ěnělkových \ 
sibiřský 2. 
zvrhlý 7. 
travolistý 6. 
0 
V 
m 
w 
% 
o 
listeny zahalující mladý í 
květ v době květu celé ) - . , 
bylinné, jen po kraji a na j 1 ' ' 
špičce trochu mázdřité 
vnější, do- 
lů sehnu- 
té lístky 
okvětní 
jsou na 
spodině 
svrchní 
strany po- 
rostlé řa- 
dou hu- 
stých 
vousů 
lodyha 2 — ví- 
cekvětá 
okvětí fia- 
lové, mod- 
ré nebo 
bílé 
listeny v 
době kvě- 
tu v ho- 
řejší své 
polovině 
sucho- 
mázdřité 
květy voní 
bezem ; rame- 
na čnělek 
špinavě žlutá, 
prašníky 
o něco delší 
nežli polovi- 
na nitek 
bezový 4. 
kv. nevonné, / 
ram. čnělek 
bledomodrá, c německý 10. 
prašníky asi I 
zdéli nitek l 
okvětí 
žluté, po 
případě 
fialově žil- 
kované 
lodyha lkvětá, pouze as 1 dm vysoká, 
kratší než listy 
lodyha 3 — 6 dm vysoká, 2 — 4květá, listy 
více méně srpovité, listeny bylinné 
lodyha pouze 1 — 2 dm vysoká, 2květá, li- 
sty úzce mečovité, listeny blánovité 
/ 
1 
í 
l 
/ 
l 
nízký 8. 
strakatý 5. 
písečný 9. 
') Srovn. rus. KoeaTHiiKt neboli K 0 cyTei;'b, pol. kosaciec, chorv. vela sabl- 
jenka atd., zajisté vzhledem ke tvaru listův. 
*) Jménem Igíg zvali starověcí Řekové nynější kosatec floreutinský. Poněvadž tímtéž 
jménem zove se řecký duha, mají někteří za to, že se vztahuje na mnohobarevnost ně- 
kterých druhů. Jiní však se domnívají, že vzniklo z původního tfgíg , od = jaro a že 
znamená tudíž květinu jarní. 
