233 
vlastního kvetu - alespoň zpravidla - zúrodněna (srovn. s opylením kejklířky, 
str. 104. ve sv. III). 
Zajímavo též, že vyskytují se květy dvoje: u jedněch stojí lupenitá ramena 
čnělky 6—10 mm nad příslušnými lístky okvětními, u druhých leží těsně nad nimi. 
U prvých může opylení prováděti pouze větší hmyz, zejména rod čmeláků 
(Bombus), proto je nazval Knuth „forma b ombiphi la"; u druhých může 
však opylení obstarávati jen hmyz menší, zvláště rod much pe střenek (Syrphus), 
odkudž dáno jim jméno „forma' sy rp h o p h i 1 a„. 
Kosatec žlutý roste na březích 
rybníků v a mírně tekoucích řek 
jakož i na mokrých lukách. Kvete 
v červnu a červenci. 
312 . Kosatec český. 
313 . Kosatec bezový; 
c vnitřní lístek okvětní, a tyčinka. 
Oddenku, který se často zaměňuje s vonným oddenkem puškvorce, uží- 
valo se druhdy v lékařství. Květy polité octem a usušeny na slunci dávají žluté 
barvivo, jímž barví kůži a papír. 
2. K. sibiřský (I. sibirica L. — obr.. 311), vedle předcházejícího nej hojnější 
náš druh, má oddenkové listy čárk o v ité, úzce zašpičatělé, 2 — 3 dm dlouhé, 
lodyhu štíhlou, 4 — 1 dm vysokou, oblou, dutou, v hořejší části namnoze 
bezlistou a vonné, modro- fialové květy mnohem menší. Vnější lístky okvětní 
