- 234 
na nehtu bělavé a fialově žilnaté jsou sice též na vnitřní straně bezvousé jako 
u kos. žlutého, ale vnitřní, přímé lístky jsou opak vejcité, větší než Jupenitá 
ramena čnělky. Semeník (p) je troj hran ný. 
Roste na vlhkých lukách zvláště v rovinách. Kvete v máji a červnu. 
Všecky ostatní druhy vyskytují se u nás planě nebo zplaněle jen v některých 
okresích, jsouce namnoze botanickými vzácnostmi. Jsou to: 
3. K. český (I. bohemica 
Schmidt, I. nudicaulis 1 Lamk., I. hun- 
garica 2 W. Kit., I. Fieberi Seidl — 
obr. 312) — vyhání ze ztloustlého 
oddenku smáčknutou, pouze 1 — 3 dm 
vysokou lodyhu nejdoleji s několika 
krátkými listy, která se obyčejně roz- 
větvuje v několik květonosných větví 
a to tak, že nejdolejší květonosná 
větévka vyrůstá pod prostředkem, 
často hned nad oddenkem. Listy 
oddenkové jsou mečovité, více méně 
srpovitě prohnuté, na neplodných 
roštech delší. Veliké květy, zahalené 
s počátku ve vejčitých až kopinatých, 
nafouklých, v době květu ještě čer- 
stvých, tence bylinných, 
jen po kraji a na špičce tro- 
chu mázdřitých, často nafialo- 
vělých listenech, mají modře fia- 
lové, dole bělavé a rudohnědě 
žilnaté okvětí, jehož tři vnější, dolů 
sehnuté lístky jsou na spodině svrch- 
ní strany porostlé hustým, 
světle fialovým vousem; vnitř- 
ní lístky vzhůru k sobě skloněné jsou 
asi téže velikosti jako lístky vnější. 
Jsa v Evropě střední spoře 
roztroušen, byl u nás pozorován na 
vápenných a čedičových skalách 
u Chuchle blíže Prahy, pod hřbitovem 
u Ml. Boleslavi, v Litoměřicku a 
Českém Středohoří, jakož i na Sv. 
Hoře u Mikulova v jižní Moravě. 
Kvete v máji. 
4. K. bezový (I. sambucina L. — obr. 313) slově tak odtud, že květy jeho 
voní bezem. Vnějškem připomíná známý pěstovaný k. německý (str. 237), 
s nimž i v tom se shoduje, že listeny zahalující s počátku květy, jsou v hořejší 
polovině suchomázdřité (jen v dolejší polovině bylinné) a že vnější lístky 
okvětní jsou porostly na spodu svrchní strany řadou hustých žlutých vousů. 
Ostatně jest lodyha až 1 m vysoká, vícekvětá, listy jsou mečovité, oddenkové květů ne- 
dosahující, vnější lístky okvětní od stálé, jen mírně sehnuté, asi 3kráte tak dlouhé 
jak široké, tmavo fialové, žilkované; lístky vnitřní (r), přímo k sobě skloněny a 
314 . Kosalec strakatý. 
*) Slož. z lat. nu dus = nahý 4- caulis = lodyha. 
-) Lat. hu ngaricus = uherský. 
