250 
lilízky prstnatě dělené ; ne- 
jsou-li dělené, pak isou mr- 
kvovitě protáhlé 
lodyha 
cévkovitě 
du;á 
1. kalně zelené, často černo- [ 
hnědě skvrnaté, od lodyhy od- šírolistý 3. 
stávající 
listy světlozelené, přímé, ne- í , , , . 
skvrnaté | ' ,letnl *• 
lodyha 
uvnitř 
hutná (vý- 
jimkou 
dutá) 
spodní listy podlouhle jazy- I 
kovité, obyčejně hnědě skvr- ' phmintý 5. 
natě 
listy tízce kopiuaté, vždy ne- / 
skvrnaté 1 
uzkolistv 13. 
332. Vstavač obecný. 
F květ: p semeník, /, 4 , 5 vnější lístky okvětní, 2 , j, 6 vnitřní 
lístky okvětní, z nichž 6 slově pysk a má do zadu ostruhu o ; 
na něm sedí hmyz hledající v ostruze medovinu. — a, a r brylky, 
jež zachytily se na tužce ponořené do ostruhy, a 2 t3 r též později. 
— f zralá tobolka, f x příčný řez touže, z semeno. 
1. Vstavač obecný (Orchis 
morio 1 L. — obr. 332) má při ko- 
řeni jako všecky druhy dvě kulovité 
hlízky, jednu svraskalou, loňskou, 
kterouž rostlina přezimovala a z níž 
bere letos potravu, druhou hladkou, 
letošní, kterouž se zachová přes 
zimu, aby z ní brala potravu příš- 
tího jara, anaf svraskalá louská hlízka 
koncem léta zároveň s odkvetlou 
lodyhou úplně zanikne. 
Jak tyto hlízky vznikají a jak 
jim dlužno se stanoviska morfolo- 
gického rozuměti, znázorňuje obr. 
333. Záhy na jaře nebo už na pod- 
zim objevu se v paždí některého 
spodního, šupinovitého listu pupen 
( I p), z něhož má vyrůsti příštího 
roku nová rostlina. Těsně pod tímto 
pupenem počne se vyvinovati ze 
spodní části lodyžní vedlejší kořen 
(i), kterýž, ukládaje v sobě látky 
výživné, naduří v hlízku. Při tom 
zároveň ona partie pletiva lodyžního, 
ve které pupen a vedlejší kořen byl 
založen, značně se prodlouží a vy- 
bočí stranou (II), tak že pupen 
i s novou hlízkou posune se dolů 
a zdá se pak, jako by vyrůstal 
z vrcholku hlízky (III, IV). 
Jednoduchá, as 2 dm vysoká 
lodyha jest po celé délce porostlá 
střídavými, přisedlými, podlouhle ko- 
pinatými listy, které čím výše se 
umenšují a nahoře lodyhu kornou- 
tovitě objímají. Zaj únavo, že listy 
obsahují v pletivu podlouhlá vápenitá 
tělíska (rafidy) — ovšem jen v drobnohledu patrná — která jsou příčinou, že plži a 
mnohé housenky rostliny neožírají. 
3 ) Lat. morio = šašek, blázen, vzhledem ke tvaru květů, iejichž lístky okvětní 
jsou skloněny v lebku, připomínajíce šaškovu čapku. 
