264 
Jsa v naší květeně velice vzácný, byl pozorován pouze na úpatí Milešovky 
v Čechách, na kopci u Židlochovic a v lese u Mikulova v jižní Moravě. Kvete 
v červnu a červenci. 
Rod 4. (Gymnadenia 2 , Nacktdrúsenstándel) má květy 
podobného složení jako vstavač (str. 251), ale držadélka stopkaiých brylek obnažena 
(v kapsičkách bliznového okraje nevězící). Kořenové hlízky jsou namnoze prstnatě 
dělené. Vyskytuje se u nás ve 3 druzích : 
Pětiprstlra 
květy nachové, zřídka bílé 
mají jen 3 lístky okvětní 
skloněny v lebku, ohavnější 
postranní odstálé; ostruhy 
jsou niťovité, delší nebo o 
málo kratší semeníku 
ostruha asi 2kráte delší í 
nežli semeník; listy cár- [ obecná 1. 
kovito-kopinaté 
ostruha jen zdéli nebo 
kratší semeníku ; listy 
úzce čárkovité 
nej vo 11 nej 
květy žlutavo-bílé mají 5 lístků okvětních skloněno / 
v lebku; ostruh}' jsou 3kráte kratší semeníku \ 
bělavá 3. 
352. Pětiprstka obecná; 
F květ zpředu, F 2 vnitřek kvetu (zvětš.J 
a brylka, f tobolky. 
1. Pětiprstka obecná (Gymnadenia co- 
nopsea a R. Br., Orchis 4 conopea L. — obr. 
352) vyhání z kořene, při němž jsou dvě 
prstnatě dělené hlízky, štíhlou, až přes 1 / 2 m 
vysokou lodyhu porostlou čárkovito-ko- 
pinatými, žlábkovitými, čím výše menšími 
listy a zakončenou válcovitým, hustým, až přes 
1 dm dlouhým klasem světle nachových 
nebo pleťových, zřídka bílých květů pách- 
noucích poněkud karafiátem. Jsouce normál 
ního složení, jak v povšechných znacích bylo 
vysvětleno, květy (F, F L ) mají tři hořejší lístky 
okvětní skloněny v lebku, oba postranní lístky 
odstálé a trojlaločný pysk protažen do zadu 
ve velice dlouhou, tenkou, trochu pro- 
hnutou ostruhu. Prašník přirůstá celým hřbe- 
tem ke sloupku a brylky (a) jsou stopkaté jako 
ve květech rodů předch., avšak držadélka 
jejich nevězí v kapsičkách, nýbrž sedí 
obnažena na okraji blizny (F 2 ). Spodní, kroucený 
semeník, podobající se stopce, jest jen asi po- 
lovičně délky jako ostruha a dospívá v mnoho- 
semennou tobolku (f), která dozravši vyznačuje 
se značnou hygroskopií: za sucha se totiž 
chlopně od sebe oddalují, tak že mezi" mimi 
vznikají veliké skuliny a semena mohou se vy- 
J ) Vzhledem k prstnatě děleným hlízám. » Ko- 
řen rozdělený a s obojí strany rozštípený, na po- 
hledění jako dvě člověčí dlaně vedle sebe, odkndž 
mnozí palmam Christi tuto bylinu jmenují. My 
Cechové obzvláště říkáme jí pětiprstnice«. (Matthioli, 
str. 311). 
2 ) Složeno z řec. yv/uvóg = nahý ádýv = 
žláza; držadélka brylek jsou oproti držadélkům 
brylek rodu vstavačův obnažena. 
:i ) Květy připomínají svým tvarem létajícího 
komára (— řec. ttóvcoip). 
4 ) Viz pozn. 2 ) na str. 249. 
