275 
2. Jako vzácnost vyskytuje se u nás k. modrofialový (E. violacea Du- 
rand), podobný druhu předch., tak že jej někteří považují za pouhou jeho odrůdu. 
Jest však — zvláště na lodyze, stopkách a semenících — modrofialově naběhlý, 
má namodrale temnozelené listy, hrozen často dosti hustý a vnější tři zelenavé lístky 
okvětní uvnitř bě la vé. Mimo to jest růžový přední oddíl pysku širší než delší a 
vyklenuté hrbolky na jeho spodině nízké, kdežto u k. šírolistého jest přední 
oddíl pysku asi tak široký jak dlouhý a hrbolky na jeho spodině jsou silně vyvýšeny. 
Byl pozorován pod Radlštejnem v Litoměřicku, u Rovenska blíže Turnova, 
u Ostroměře a Holic ve východních Cechách. 
V novější době nalezl jej učitel K. Vše- 
tička též na Moravě a to nad tokem Malé 
Hané mezi Odrůvkami a Novosady (száp. od 
Vyškova). Kvete hlavně až v srpnu a září. 
3. K. tmavočervený (E. atrorubens 
Schult., E. rubiginosa Crantz — obr. 366) 
podobá se velice k. šírolistému, má 
však květy (F) menší, vanilkou vonící, 
^ šedě pýřitým semeníkem a temně na- 
chovými lístky okvětními ; pysk (p) jest o něco 
bledší, má na spodině předního oddílu 
dva hrbolky ( h ) ř a s n a t o - v r o u b k o v a n é 
365. Znázornění opylení krnštíku ; 
i hmyz přilétá do kvetu, 2 dotýká se hlavou bryiek (b ) , 
j opouští květ s brylkami b na hlavě, 4 skládá brylky (b) na 
bliznu jiného kvetu (Dle Kernera). 
366. Kíuštik tmavočervený ; 
F květ se strany, c lístky okvětní, p pysk 
s hrbolky h (zvětš.). 
a zadní, vydutý oddíl s ústím širokým, kdežto k. širo lis tý má ústí vydutého 
zadního oddílu úzké. 
Roste na lesnatých, zvláště vápenatých stráních v okolí Karlštejna a Sv. Ivana, 
v Teplicko-Zatecku, Jičínsko-Boleslavsku, poříčí Ploučnice, v horském okrese Sudet, 
v poříčí střední Otavy a v Krumlovsku, jakož i porůznu v jižní a vých. Moravě. 
Kvete v červnu a červenci, v horách i později. 
4. K. ba hen ní (E. palustris Crantz, E. longifolia Reichb. fil., Serapias pa- 
lustris Scop. - obr. 367) má oproti oběma předch. oddenek oblý, výběžkatý, 
t8* 
