Plod, který ovšem v našich vodách nikdy se nevyvinuje, jest podlouhlá, chudo- 
semenná bobulka. 
Opyleni děje se ve vlasti této by- 
liny prostřednictvím vody; kvítky praš- 
níkové, oddělivše se totiž od svých 
stopek, plovou po hladině vodní, až se 
dostanou ku květům peští kovým, o je- 
jichž blizny pak pyl svůj otírají. 
Vodní mor jest domovem v sev. 
Americe, odkudž teprve r. i 836 za- 
vlečen byl do Irska. Po té dostal se 
záhy do Anglie a z Anglie rozšířil se 
zvláště prostřednictvím botanických za- 
hrad i do ostatní Evropy. Rozmnožuje 
se rychle odnoži — každý kousek list- 
naté lodyhy jest schopen vyhnati ko- 
řínky a založiti pupeny! — a přetrvávaje 
i u nás zimu bez pohromy, objevuje 
se v některých krajinách v takovém 
úžasném množství, že jím tůně, rybníky 
i mírně tekoucí řeky v pravém slova 
smyslu zarůstají. 
Jak už nahoře uvedeno, vyskytují 
se u nás i v ostatní Evropě pouze rost- 
liny pestíkové, pocházející nejspíše ve- 
směs od oněch jedinců, jež v létech 
třicátých poprvé se objevily v Irsku. 
V Cechách byl mor vodní pozorován 
nejprve r. 1879 prof. J. Dědečkem 
v kalužině u Josefské huti nedaleko 
Plané (száp. od Stříbra), rok po té 
v mělkém močálu Mže u Plzně prof. L. Celakovským a současně na Císařské 
louce u Prahy prof. F r. Rosickým; později pozorován též v okolí Třeboně, 
Roudnice, Chebu, Broumova i j., na Moravě v okolí Prostějova (poprvé r. 1883 prof. 
V. Spitznerem), ve Slezsku u Opavy a Krnova. 
toulec; F hořejší část květu pestíkového : k kalich, c ko- 
runa, a zakrnělé tyčinky, 11 blizny; D diagram téhož květu. 
