305 - 
Roste ve vodách stojatých i mírně tekoucích asi v týchž okresích jako r. 
říční (str. 303), pro Moravu však a Slezsko je pochybný. Podle výšky vody, ve které 
roste a podle síly proudu vodního vytváří rád tvary co do listův i lodyh odchylné. 
Kvete jako většina druhův až v červenci a srpnu. 
5. R. světlý (P. lucens L. — obr. 408) má oblou, rozvětvenou lodyhu a 
na ní vesměs potopené listy, s velmi širokými, pochvatými palisty, světlozelené, 
trochu průsvitavé, na povrchu lesklé, jako fermeží potřené, stejnotvárné: po- 
dlouhle vejci té, 10—15 cm dlouhé a 3 — 4 cm široké, po kraji drsné (jemně 
osténkatě pilovité), súžené v krátký řapík a zakončené hrotem nebo delší 
růžkovitou špičkou. Stopky válcovitých, mnohokvětých klasů jsou nahoře ztloustlé; 
šikmo vejčité, smáčknuté nažky (f) na hřbetě slabě a tupě kýlnaté. 
Náležeje jako předch. 
k druhům mnohotvárným, 
roste ve stojatých a mírně 
tekoucích vodách. Kvete 
v červenci a srpnu. 
Pozn. V tůních u 
Kostomlat blíže Nymburku, 
v některých rybnících mezi 
Strakonicemi a Blatnou, v 
okolí Pardubic a Bohdanče 
vyskytuje se odrůda celkem 
slabší, s menšími, jen 4 až 
6 cm dlouhými a 1 cm širo- 
kými listy, z nichž zvláště 
hořejší jsou dloužeji řapíkaté 
a často na vodě vzplývají 
— r. Zizův (P. Zizii Mert. 
et Koch). 
406. Rdest jitrocelový ; 
f nažka, f x příčný řez touže, 
praelongus Wulf. — obr. 
409) jest na oblé, úhlatě 
zprohýbané, velmi dlouhé, 
dole jednoduché, nahoře obyčejně větevnaté lodyze porostlý podlouhle kopina- 
tými, až přes 1 dm dlouhými, po kraji hladkými, na konci tupými listy, které, při- 
sedajíce k lodyze širokým, vejčitým, poloobjímavým spodem, jsou střídavé, jen pod 
hořejšími rozsochami vstřícné. Stopky válcovitých, mnohokvětých klasů po 
celé délce stejně tlusté, bývají červenavě naběhlé a prodlužují se často až na 3 dm . 
Šikmo vejčité, poměrně veliké, krátce zobanité plody (f) mají na hřbetě ostrý kýl. 
Byl pozorován v rybnících a mírně tekoucích vodách v okolí Písku, Mimoně, 
Frydlandu a Král. Hradce. U posledního města vyskytuje se v Orlici u Malšovlc, 
jak zjištěno r. 1885 J. Uzlem, odrůda s malými, jen asi 6 cm dlouhými, uprostřed 
nejširšími listy — r. dl. krátkolistý (var. brevifolius). Z Moravy a Slezska se 
rdest dlouhý neuvádí. Kvete v červenci a srpnu. 
7. R. prorostlý (P. perfoliatus L. - obr. 410) má jednoduchou nebo chudě 
větevnatou lodyhu hustě porostlou široce až podlouhle vej čitými, 2 — 5 cm 
dlouhými, tupými, po kraji od outlých zoubků drsnými listy, které lodyhu srdčitým 
spodem objímají, jsou střídavé, jen pod rozsochami vstřícné, vesměs ve vodě 
20 
