ponořené. Blánovité palisty velmi záhy opadají, tak že je lze viděti obyčejně jen 
v nejhořejší části lodyhy. Stopky válcovitých, přímých klasů jsou delší nežli listy a 
po celé délce stejně tlusté. Šikmo vejčité, krátce zobanité nažky (f) jsou na 
hřbetě tupé. 
Roste v rybnících a říčních kalužích v krajích posudetských a nížinách 
polabských, na Moravě v části jihovýchodní (zvláště kolem Bzence, stranou 
k Veselí) a v části střední (u Kroměříže, u Lásek a Hejčína blíže Olomouce), 
ve Slezsku v Těšínsku. Kvete v červenci a srpnu. 
407. Rdest trávo listy ; 408. Rdest světlý ; 
f nažka, /", příčný řez touže. f nažka. 
8. R. kadeřavý (P. crispus L. — obr. 411) poznává se nejlépe po listech, 
jimiž jednoduchá nebo nahoře vidličnatě větvitá, skoro 4hranná lodyha jest hustě 
porostlá; jsouce vesměs ponořené, prosvítavě kožovité, někdy červenohnědé, bez- 
palistné, okrouhlým spodem přisedlé, mají čárkovitě podlouhlý tvar a osténkatě 
pilovitý, vlnitě kadeřavý okraj. Chudokvěté, krátké klasy spočívají na 
konci poměrně dlouhých, po celé délce stejně tlustých stopek. Nažky (fj jsou 
šikmo vejčité, dlouze zobanité, na hřbetě kýlnaté. 
Kromě nažkami zachovává se též přezimujícími pupeny (obr. 412 p), které 
zakládá v jeseni na konci tenkých výhonků (^4). Jsouce složeny z širokých, ro- 
hovité pevných, zubatých šupin, pupeny tyto snadno se ulamují a klesají ke 
dnu (B), do něhož se špičatou svojí spodinou zabodnou. Že je při tom, . ž-li 
se zabodnou do dna, proud vody zanese dále od rostliny mateřské, rozumí se samo. 
