9- R. husto li stý (P. densus L. — obr. 413) liší se ode všech ostatních 
našich rdestů tím, že jest porostlý listy vesměs vstřícnými. Ostatně má lodyhu 
obyčejně rozvětvenou, zvláště v hořejší části hustě 
dvouřadé listnatou, celou ve vodě ponořenou a 
listy poloobjímavě přisedlé, kopinaté až 
elliptičné, po kraji drsné, často více méně nazpět 
ohnuté. Blanité palisty ( b ) jsou obyčejně jen při 
listech na rozsochách. Drobounké, pouze 2 — 3- 
květé klásky (strboulky — F) spočívají na tenkých 
stopkách, které — vyrůstajíce z rozsoch a úžlabí 
listových — ohýbají se později dolů. Šikmo 
vejčité, smáčknuté plody (f) mají zkřivený zo- 
bánek a na hřbetě ostrý kýl. 
Roste v stojatých a mírně tekoucích vodách 
pouze v středním a vých. Polabí (Mělník, St. Bo- 
leslav, Pardubice, Bohdaneč, Kostelec nad Orlicí, 
Broumov); pro Moravu a Slezsko je pochybný. 
Kvete v červenci a srpnu. 
41 1 . Rdest kadeřavý; 
f podélný řez nažkou. 
10. R. maličký (P. pusillus L. — obr. 
414) poznává se vnějškem ode všech druhů 
předch. na první pohled. Máť velice útlou, 
n i tk o v i t o u, chabou, bohatě rozvětvenou lo- 
dyhu porostlou listy úzce čárkovitými až 
štěti novi tým i, špičatými až vlásko- 
vitě zakončenými, 3 — 5žilnými (Z), 
přisedlými, po kraji hladkými, vesměs pono- 
řenými a krátké, chudokvěté, často přetrhované 
klásky na tenkých stopkách, několikráte delších 
nežli jsou samy. Blanité palisty jsou pomíje- 
412. Rdest kadeřavý s přezimujícími pupeny p. 
jičné, drobounké nažky (/) kosníkově elliptičné, na vnitřní straně bez hrbolku, 
na hřbetě nevroubkované. 
