— 328 
Květy, spočívající na obloukovitě ohnutých stopkách v chudém, 2řadém hroznu, jsou 
převislé a mají okvětní lístky barvy bud š a rl at o vě nebo rumělkové červené, 
stočeny do zadu jako květy 1 . zlatohlavé. Kvete v červenci a srpnu. Jest do- 
movem na Jónských ostrovech a v Řecku. 
6. L. turbanová neboli pompon 1 (L. pomponium 1 L.) podobá se úzce ko- 
pinatými, jednožilnými, nicméně však sivozelenými listy a převislými, v řídkém, 
2řadém hroznu sestavenými květy druhu předch., má však červené lístky okvětní 
po kraji žlutě obroubeny. Kvete v červnu. Pochází prý ze Sibiře. 
7. L. ohnivá (L. croceum 2 Chaix) připomíná vnějškem velice 1 . cibulko- 
n osnou, majíc lodyhu po celé délce porostlou střídavými, úzce kopinatými listy, 
a květy přímé, zvonkovité. Nevytváří však v paždích listů nikdy cibulek — 
ale za to ovšem v tobolkách semena — a jest uvnitř žlutočerveného okvětí t m a - 
vonachově skvrnitá. Kvete v červnu a červenci. Pochází z jižní Evropy 
rostouc planě hlavně v Pyreneích a jižní Francii. 
Rod 2. ÍÍ^l30Ílx: y kostkovaný (Fritillaria 4 meleagris 5 * L., Schachblume 
— obr. 436) vyhání z kulovaté cibule, která je tvořena dvěma masitými šupinami, přímou, 
2 — 3 dm vysokou, jednoduchou lodyhu dole bezlistou, nahoře s několika čárkovitými 
až čárkovitě kopinatými, žlabovitě prohnutými, střídavými listy, zakončenou jediným 
převislým, zvonkovitým květem ; zřídka bývá v paždí nejvyššího listu ještě jeden květ. 
Složení květu jest takové : Ve dvou trojčetných kruzích šest lístků okvětních 
vesměs kopinatých, 3 cm dlouhých, nachových a při tom bíle a fialově kostkovaných, 
zřídka bílých; na vnitřní jejich straně táhne se středem podlouhlá brázda, obsahu- 
jící medovinu. Prašníkv šesti tyčinek přirůstají ke svým nitkám spodem ( F ). Svrchní 
semeník, tvořen třemi plodolisty, prodlužuje se v dlouhou čnělku, zakončenou 3 lá- 
lo čnou bliznou. 
Plod (f) jest elliptičná, tupě trojhranná, trojpouzdrá tobolka, obsahující četná 
sploštělá, kří dlátě vroubená semena (2); dozravši puká pouzdrosečně v štěrbinovité 
skuliny. 
Opylení obstarávají hlavně čmeláci. Ku konci doby květné, která trvá oby- 
čejně 5 dní, mohou však blizny, nebyly-li zúrodněny pylem cizím, zúrodniti se pylem 
vlastního květu, ana jedna z tyčinek tak se prodlouží, že zralý prašník s některým 
ramenem blizny se setká. 
Rosta planě velmi pořídku a roztroušeně na vlhkých lesních lukách po Evropě, 
zejména západní a jižní, pěstuje se u nás pro okrasu. Druhdy rostl v okolí Budě- 
jovic, Nových Hradů a Teplé; byl tam však úplně vypleněn. Kvete v dubnu 
a máji. 
Z pěstovaných cizozemských druhů jest ve květnicích nejoblíbenější 
ř. královský neboli komonka (Fr. imperialis L., Kaiserkrone - obr. 437). Má 
zcela jiný vnějšek nežli druh předch. Ze zlatožluté, šupinaté cibule vyrůstá statná, až 
1 ) Lat. pomponius = krásný. Plinius pojmenoval dle jakéhosi Pomp o ni a 
druh pěkných hrušek „pomponskými 11 , kterýžto přívlastek přidával se pak i jiným pěkným 
plodům a květům. 
2 ) Lat. croceus = šafránový. 
3 ) Dle rus. pnó^HiTL. Poláci zovou tuto bylinu vzhledem ke kostkovaným lístkům 
okvětním sz a ch o v n i c a. 
4 ) Dle lat. f řiti 11 us = pohár, z něhož se vrhaly kostky. 
5 ) Lat. meleagris = perlička (kropenatý kurovitý pták), vzhledem k okvětí; 
srovn. pozn. 3 ). 
