352 
a jižní, kde jest místy až obecný, ve Slezsku v okolí Opavy. Kvete v červnu a 
červenci. 
10. C. okrouhlý (A. rotundum L. — obr. 4691 má cibuli s hnědočer- 
venými stopkatými pacibulkami, listy ploché a tyčinky (a, a t ), asi zdéli na- 
chového zvonkovitého okvětí (F), téže povahy jako druhy předch., nicméně jsou 
slupiny- na cibuli běl a ve; úzce čarkovite, pouze 3 6 mm široké, na konci 
kápovité lip ty travozelené, v době květu již vadnoucí; a hustý, kulovatý 
okolík, podepřen krátkým jednoduchým toulcem, nechová n i kdy v paždí stopek 
cibulek rozmnožovacích. 
Roste na polích, keřnatých kopcích a ka- 
menitých stráních v širším okolí pražském, 
v nížinách v středního a západního Polabí, 
v Teplicko- Žatecku, jakož i ve střední a jižní 
části Moravy. Kvete v červenci a srpnu. 
11. C. medvědí 1 (A. ursinum 1 L. -obr. 
470) má štíhlou, kyjovitou, hladkou cibuli, ze 
které vyrůstají 2 dlouze řapíkaté, e 1 1 i p t i č n é 
až kop i na té, ploché listy a bezlistý, troj- 
il ranný, 1 — 3 dm vysoký, květonosný stvol. 
470. Česnek medvědí; 
F okvětní lístek s tyčinkou. 
471. Spodní část česneku medvědího ; 
vysvětlení k tomu viz v textu. C příčný řez číslem B. 
Jak dlužno cibuli se stránky morfologické rozuměti, znázorňuje obr. 471. 
Na obr. A, jímž je znázorněna podzemní část česneku medvědího v době květu, 
viděti: štětinovitá vlákna (v), zbytky to z nezdužnělé pochvy loňského listu, pak 
loňskou cibuli (c), která dodávajíc potravu vyvinující se rostlině, znenáhla se 
scvrkuje, a spodní, pochvatě rozšířenou, uzavřenou, ale nezdužnělou část prvního 
listu letošního (/j). Na obr. B jest tato pochvatě uzavřená část listu podél rozříz- 
l ) Roste zejména v Sibiři, kde cibuli jeho pojídají lidé a žerou prý i medvědi. 
