371 
Plody jsou kulaté, 2 — 3semenné, lesklé bobule (C), které zráním zčervenají. 
Tím upozorňují 11 a sebe některé ptáky, kteří si na nich rádi pochutnávají, roznášejíce 
nestrávená černá semena trusem po okolí. 
Opylení obstarává hmyz, zejména některé včely a někteří broučci; lákajíť je 
neúhledné kvítky k sobě zvláštní vůní a medovinou na dně okvětí vyměšovanou. 
Poněvadž jsou prašníkové kvítky nápadnější než-li kv. pestíkové, dává jim hmyz 
při svých návštěvách přednost a nabrav si v nich na tělo pylu, zalétá potom i na 
méně nápadné kvítky pestíkové, o jejichž blizny pyl otírá. 
Roste planě, po případě zplaněle na suchých lukách, keřnatých stráních a ve 
vinicích roztroušeně po vší Evropě. Kromě toho se však též hojně pěstuje, ze- 
jména poblíž velikých měst, v kuchyňských zahradách nebo zvláštních „šparglovnách", 
anyť mladé dužnaté puky neboli pazouchy, obsahující mnoho bílkovin a zvláštní 
látku — asparagin, poskytují připraveny jsouce jemný, chutný příkrm. 
Ačkoliv byl chřest znám už starověkým 
Římanům a Řekům, přece zdá se, že ve střední 
Evropě počali jej pěstovati teprve v 16. století; 
požívalof se do té doby pazouchů pouze z rost- 
lin planě rostoucích. 
U nás pěstuje se nej lepší chřest v okolí 
Ivančic na Moravě, kamž asi před sto léty byl 
zaveden ze Skotska. Přicházeje odtud do ob- 
chodu v malých otýpkách, těší se asi takové po- 
věsti jako v Cechách malínský křen*. 
Poněvadž požívání chřestu působí silně 
na moč a dodává mu zvláštního zápachu, uží- 
valo se ho dříve v lékařství. 
Z hmyzu, který na chřestu nej častěji se 
vyskytuje, zasluhuje zmínky : 
1. Vrtule chřestová (Tripeta fulminans, 
Platyparea poeciloptera — obr. 497) — pestrá mou- 
cha (a), která vkládá vajíčka mezi šupiny mladých 
puků (A). Bílé larvy (£) z vajíček se líhnoucí 
zažírají se do vnitřního pletiva puků, od čehož 
lodyhy, které se mají z puků vyvinouti, zakrňují, 
žloutnou a odumírají. V novější době nadělala 
tato moucha v šparglovnách značné škody. 
2. Chřestovník obecný (Crioceris aspa- 
ragi — obr. 497) — drobný brouček R) na čer- 
vených krovkách bělavě malovaný, jehož samičky upevňují vajíčka na lodyhy a větve (C). 
Larvy (C) z vajíček se líhnoucí, barvy olivové, ožírají pak rostlinu. 
3. Chřestovník I2tečný (Crioceris i2punctata — obr. 497 b ) jest všecek 
žlutočervený, se 6 drobnými černými skvrnami na každé krovce. Chycen jsa vydává 
vrzavý zvuk. Larvy jeho žijí hlavně v bobulích. 
Z chorob bývá nejrozšířenější rez chřestová (Puccinia asparagi DC.), 
jevící se na lodyhách v podobě hnědých skvrn. 
497 . Nepřátelé chřestu; 
A vrtule chřestová kladoucí vajíčka, 
B larvy její žijící v puku. a hmyz trochu 
zvětš. — C větévka chřestu s larvou a va- 
jíčky chřestovníka obecného c. — 
b chřestovník i2tečný. 
*) Viz Jos. Svobody: Chřest (špargl). Reinwart v Praze 1891. 
24 : 
