385 
Roste porůznu na podobných stanovištích jako předch. 
3. B. drobounká (L. pallescens Bess. — obr. 520) dosahujíc pouze 
1—2 dm výšky, jest oproti oběma předch. mnohem útlejší. Bledé, zelenavé 
nebo poněkud nahnědlé kvítky, asi 2kráte menší nežli u obou druhů 
předch. - měříť v průměru pouze asi A mm — mají vnější lístky okvětní ko- 
pí natě, hrotité, vnitřní ellipticné, o něco kratší. Čnělka jest mnohem 
kratší než semeník, má bliznová ramena krátká a záhy opadává. Kaštanově hnědé 
nebo nahnědlé žluté tobolky (f) obsahují vejěitá semena (z) s přívěsky pouze asi 
o polovinu kratšími nežli jsou sama. 
Roste nej raděj i na píseěnatých půdách v 
suchých lesích, na výslunných lukách, pastvinách 
a vřesovištích. Kvete hlavně v máji a červnu. 
521. Bika horská ; 
f semeno. 
522. Bika klasiiatá ; 
F fcvět,yplod, 2 semeno. 
4. Na travnatých a kamenitých stráních Krkonoš, hor Krušných, Šumavy a 
Jeseníku roste b. horská (L. sudetica Presl — obr. 521), která v nestejných 
lístcích okvětních a krátkých čnělkách shoduje se s druhem předch., mívá však 
vyšší, tužší lodyhu, chudší, směstnanější kružel namnoze kratší nežli nejdolejší 
listen, o něco větší černohnědé květy a vejčitá semena (/) s kuželovitými pří- 
věsky mnohem menšími, asi 4krát kratšími nežli jsou sama. 
5. B. klasnatá (L. spicata DC. — obr. 522) vyhání z krátkého oddenku četné 
25 
