386 
čárkovité, trochu žlabovité, poměrně krátké, tuhé, posléze lysé listy a přímé, 
tuhé, 15— $0 cm vysoké lodyhy zakončené přetrhovaným, laločnatým, 
přehnutým klasovitým květenstvím, složeným z přisedlých, strboulovitých 
klásků. Nejdolejší klásky sedí v úžlabí listenů úzkých, podobných listům lodyžním, 
hořejší však v úžlabí listenů široce pochvatých, dlouze zakončitých, po kraji 
chlupatě třásnitých. Kvítky (F) mají okvětní lístky kopinaté, tence zašpičatělé, 
barvy nachově hnědé až černavé a prašníky asi 2 krát tak dlouhé jako nitky. Černo- 
hnědé, lesklé tobolky (/) obsahují vejčitá semena (z) bez přívěsků. 
Vyskytuje se u nás jako vzácnost pouze na nejvyšších Krkonoších mezi skal- 
ními balvany Sněžky, Malé Sněžné rokle, Kotle a Bílé louky. Kvete až v červnu 
a červenci. 
524 . Bika největší ; 
A hořejší část lodyhy před rozvitím kvetu, B po odkvetení ; 
F květ, f plod v okvětí. 
523. Bika bělavá ; 
F květ, f plod v okvětí, z semeno. 
6. B. bělavá (L. albida DC, L. angustifolia 1 Garcke, Juncus' 2 angustifolius 
Wulf. — obr. 523) má krátký, nečlánkovaný oddenek, z něhož vyrůstá obyčejně 
jen jedna přímá, 3-8 dm vysoká lodyha, nesoucí nejdoleji pouhé hnědé pochvy, 
nad nimi krátké, výše však až 3 dm dlouhé, čárkovité, ploché, po kraji brvité listy. 
Kvítky ( F ) jsou směstnány po 2 -5 do svazečků, které spočívají na koncích 
větví a větviček bohatého, rozevřeného kružele. Hlavní listen kružele jest 
1 ) Lat. angustifolius = úzkolistý. 
-) Viz pozn. 2 ) str. 388. 
