Řád XII. Trávy (Gramineae) 
jsou vytrvale, řidčeji jednolete nebo 21ete, namnoze pospolitě rostoucí byliny 
s jednoduchými, obyčejně dutými, kolénkatými lodyhami ^stébly) a střídavými, 
545. Květem tví a květy trav 
klas žita z klásků K\ K klásek o dvou květech: p 
plevy, g plucha, g t pluška ; F květ : o okvětí, s semeník. 
— B lata ovsa z klásků K \ ; K x klásek o dvou květech : 
p plevy, g plucha, g x pluška. 
přesně dvouřadými, pochvatými, bez- 
řapičnými, úzkými, celokrajnými listy, 
které mívají mezi pochvou a čepelí 
bělomázdřitý jazýček nebo místo něho 
chomáček chloupků, patrně asi za tou 
příčinou, aby voda po listech stékající 
nezatékala do pochev. Nahoře zakon- 
čují se stébla květenstvím klasovi- 
tým (obr. 545 A) nebo latovitým 
(obr. 545 B ) ; v obou případech skládá 
se květenství z tak zv. klásků ( K, K t ). 
Každý klásek má na spodu nejčastěji 
dvě blánovité plevy (glumae — p) a 
mezi nimi jeden nebo několik nahých 
kvítků (F), z nichž každý opět sedí mezi 
dvěma pluchami (paleae — g, gi)- 
Zřídka mívají klásky po 3 - 4 plevách 
(na př. obr. 626 R), ještě řidčeji po 
jedné plevě, nebo jsou bezplevné (obr. 
637 F). Spodnější neboli vnější plucha 
(palea inferior — g) jest namnoze by- 
linná a prostoupena středním nervem, 
který přechází nahoře ve štětinovitou 
ojs inu ; hořejší neboli vnitřní plucha, 
zkrátka též pluška zvaná (palea su- 
perior - gj, jest vždy blanitá a bez 
středního nervu; za to jí prostupují 
dva rovnoběžné nervy vedlejší, na- 
svědčující tomu, že vznikla srůstem 
dvou lístků původně asi volných. 
Někdy bývá pluška zastoupena nepatr- 
nou šupinkou, jindy chybí docela 
(obr. 597 F ); v tom případě jest kvítek 
obalen pluchou jako váčkem. 
Okvětí (obr. 545 F a obr. 546), možno-li o něm u trav vůbec mluviti, jest 
zastoupeno dvěma malými šupinkami (lodiculae — o), které však často docela 
chybějí. Tyčinky jsou zpravidla tři, zřídka dvě nebo více; mají dlouhé, teninké 
nitky a poměrně veliké prašníky, připevněné k nitkám středem hřbetní strany, tak 
