- 404 - 
Rostou obyčejně hustě pohromadě často na velikých prostranstvích, skláda- 
jíce u nás louky, pastviny a pole obilná, v Rusku stepy, v severní 
Americe prérie, v jižní pampy atd. Ze trávy vytvářejí často husté porosty, 
toho příčinou u mnohých druhů jsou výběžkaté, daleko se rozlézající oddenky. 
u jiných druhů schopnost vyvinovati z nej nižších kolének stébla vedlejší odnože, 
jak znázorněno na obr. 547. 
Po rostlinách složnokvětých jsou trávy nejbohatším řádem. V naší květeně 
jsou zastoupeny, počítají-li se i druhy pěstované, celkem 54 rody, jež možno za- 
řaditi do 10 čeledí: 
k 
u 
h 
květy ves- 
měs obo- 
jaké, zříd- 
ka někte- 
ré jalové ; 
jsou-li 
některé 
jednopo- 
hlavné, 
pak ne- 
jsou roz- 
děleny do 
zvláštních 
květenství 
prašníko- 
vých a pe- 
síkových— 
květenství jest prostý konečný klas, složený z bezsto- I 
pečných klásků, které sedí ve výkroj cích hlavní osy ; ) 
jsou-li v klase klásky kratičce stopkaté, pak jsou to 
zpravidla jen klásky postranní 
1 . 
Jeěmenovité 
květenství 
jest lata více 
méně roze- 
vřená, někdy 
také silně sta- 
žená, tak že 
se podobá 
klasu nebo 
strboulu, neb 
jest to hro- 
zen: ve všech 
případech 
jsou však 
klásky ves- 
měs, byť ně- 
kdy i zcela 
krátce stop- 
katé, ve vý- 
krojcích 
hlavní osy ne- 
sedící; nebo 
jest květen- 
ství prstna- 
tě dělené, 
skládajíc se z 
několika 
štíhlých klasů 
rozpřažených 
klásky 1 - 
květé, 
někdy 
některé 
pouze 
prašníko- 
vé nebo i 
jalové, 
se 2 ple- 
vami do- 
konale vy- 
vinutými, 
z nichž 
ovšem bý- 
vá někdy 
jedna 
mnohem 
menší 
druhé 
Psi neěko vité 
3. 
Vousatk ovité 
květenství la- ( 
tovité, buď 
více méně ro- 
zevřené, z 
klásků dlou- 
žeji stopka- 
tých složené, 
nebo stažené, 
z klásků kra- 
tičce stopka- 
tých složené 
a tudíž husté- 
mu klasu, str- 
boulu n$bo 
hroznu po- 
dobné 
květenství 
jest prstnatě 
dělené, sklá- 
dajíc se z ně- 
kolika štíh- 
lých, rozpřa- 
žených klasů 
Se 3 plev a mi z nichž spodní | Pr0s0TÍté 
bývá někdy nepatrná j 
' se 4 plevami, z nichž obě í 
svrchní bývají někdy ne- Leskl ?; #íité 
patrné [ 
s plevami zakrnělými nebo / Rfž |té 
uplne potlačenými ( J 
klásky 2 — 3květé, ale jen jeden kvítek / 7. Tomkovi- 
obojaký, ostatní prašníkové \ covité 
klásky ob- ( pleva hořejší asi zdélí nebo / o •+' 
sáhují 2 i i delší nežli nejbližší plucha \ * TS0V1 
více kvit- l 
ků oboj a- plevy namnoze kratší nežli / 9. 
kých \ nejbližší plucha \ Kostřavovité 
květy idomé: prašníkové v konečné latě, pestíkové v palicovitých j 10. 
klasech, sedících v úžlabích dolejších listů \ Kukuřicovité 
1. Čeleď ječmenovitých (Hordeae) obsahuje rody, jejichž bezstopečné nebo 
jen postranní, zřídka i prostřední kratičce stopkaté klásky sedí ve výkrojcích 
hlavní osy, skládajíce dohromady konečný klas (obr. 545 A). 
