408 
9. Čeleď kostřavovitých (Festucaceae) shoduje se v latovitých květen- 
stvích, která bývají někdy silně stažena, připomínajíce klasy nebo jednostranné 
strbouly, a v 2 — vícekvětých kláscích — mezi nimiž mohou někdy býti i klásky 
jednokvěté — s ovsovitými, ale klásky mají plevy obyčejně kratší nežli jest 
nejbližší plucha. Jsouc ze všech čeledí nejbohatší, obsahuje 17 rodů: lipnici 
(Poa), mil ičku (Eragrostis), smělek 1 (Koeleria), srhu (Dactylis) a tvrdo- 
trávu (Sclerochloa), s pluchami na hřbetě kýlnatými ; třeslice (Briza), str- 
divka 2 (Melica), zblo chán (Glyceria), z b 1 o c h a n e c (Atropis), odemka (Cata- 
brosa), sveřep (Bromus), kostřava (Festuca), vál eč k a (Brachypodium) a bez- 
kolenec 3 (Molinia) mají pluchy na hřbetě oblé, nekýlnaté; poháňka (Cyno- 
surus) poznává se ode všech ostatních, že má vždy vedle klásku květonosného 
klásek prázdný, hřebínkatý; pěchava (Sesleria) má oproti všem předch. nitko- 
vité blizny z vrcholku klásku vyčnívající; rákos (Phragmites) jest na osách 
klásků porostlý chlupy, které se později značně prodlužují. 
Soustavný přehled rodů rostlin kostřavovitých jest takový: 
pero- 
vité 
blizny 
vyční- 
vají z 
pluch 
po 
stra- 
nách, 
oby- 
čejně 
až na 
do- 
lejšku 
u 
<L> 
pluchy 
na 
hřbetě 
kýlna- 
té, 
proto 
klásky 
se 
stran 
více 
méně 
smáč- 
knuté 
klásky v la- 
tě rozevře- 
né; je-li lata 
stažená, pak 
není jedno- 
stranná ; 
plevy stejné 
nebo málo 
rozdílné 
lata rozev- 
řená, zřídka 
trochu sta- 
žená 
klásky 2 — ókvěté, 
vejčité s osou roz- , r Lipnjce 
padavajici se pn u- 1 1 
zrání v články 
klásky 5 — 2okvěté, j 
čárkovité, asi 4krát \ 
tak dlouhé jak ši- • 
88. Miliěka 
roké, s osou vytr- 
valou 
lata stažená, klasovitá . 
. > 80. Smělek 
klásky směstnané v 
hustou, jedno- 
strannou, často 
laločnatou latu ; ple- 
vy velmi nestejné 
tráva vyšší, se stéblem pod 
latou nahým; lata laloč- 
uatá, dolní její větve pro- 
dloužené, od hořejších od- 
dálené 
tráva nízká, až pod samé 
květenství listnatá; lata 
hustě směstnaná, anyť 
všecky větévky její jsou k 
sobě zhlíženy 
pluchy na hřbetě oblé — viz dále str. násl. 
40. Srha 
41. 
Tvrdotráva 
(rod 42. — 50.) 
vedle klásku úrodného vždy klásek jalový, hřebínkatý, jen í 
z 5 až 12 kopinatých plev složený; květenství jest úzká, < 51, 
klasu podobná lata ( 
Pohánka 
niť o vité blizny vyčnívají z kvítků na vrcholku; lata klasovitě stažená, / Vří>hava 
plevy na hřbetě kýlnaté ( 
kropáčovité blizny vyčnívají z kvítků v prostřední výšce pluch ; osa / Rákos 
klásků jest porostlá chlupy, které se později značně prodlužují \ 
U smělku délka plev bývá různá; někdy jsou až zdéli nejbližší pluchy, tak 
že by se mohl tento rod řaditi též do čeledi předch. 
2 ) Některé druhy strdi vek, na př. st. jednokvětá a brvitá mají plevy zdéli 
i delší než pluchy a také tím od ostatních rodů se liší, že mívají v kláscích jen po jed- 
nom dokonale vyvinutém kvítku, druhý jest jalový, zakrnělý. 
3 ) Bezkolenec modrý mívá někdy v kláscích pouze jeden dokonale vyvinutý 
obojaký květ a vedle něho pastopečku po druhém kvítku zakrnělém. 
