415 
c) Puchýřnatka žitná (Thrips secalina Lind. — obr. 559), podlouhlý, 
jen asi 2 mm dlouhý hmyz s třásnitými křídly, žije jako bezkřídlá larva (a) v kla- 
sech, dokud jsou ještě v pochvách listových, a vyssává je. Následkem toho nevy- 
vinou se v těch místech, kde larvy řádily, zrnka. 
6. Háďátko žitné (Anguillula devastatrix Kuhn), podobné háďátku 
pšeničnému (obr. 5 67), žijíc na spodinách pochev listových a v mladých 
stéblech, jest příčinou, že rostliny zakrňují. 
Z drobnohledných hub, jež cizopasice v rostlinách žitných, způsobují 
rozmanité choroby, jsou nejrozšířenější: 
1. Námel neboli svatojanský, ptačí chléb (Claviceps purpurea Tulí. 
— obr. 560I — cizopase v pletivu semeníků, přeměňuje je s počátku v tvarohovitou 
hmotu a vytváří na nich drobounké výtrusy, 
uložené v zasládlé, jasné kapalině. Hmyz 
tuto kapalinu rád lízající přenáší výtrusy 
do zdravých klasů, kdež se z nich vyvine 
nové podhoubí a tak se nákaza šíří. Po- 
sléze přemění se tvarohovitá hmota v klasech 
v růžkatá, 1 — 3 m dlouhá, na povrchu 
černá, uvnitř bílá tělíska. Vypadnuvše 
z klasu, tělíska tato na zemi přezimují a 
na jaře z nich vyrostou stopkaté, kulovaté 
plodnice (N, p , p r ), obsahující v dutinkách 
(/, /jJ jemné, podlouhlé výtrusy (v). 
Dostanou-li se výtrusy větrem nebo 
hmyzem do klasů žitných, vytvoří v se- 
menících novou nákazu. 
Poněvadž jest námel jedovatý — obsa- 
huješ jed ergotin — dlužno jej, objevi-li 
se hojněji, sbírati, aby nekazil mouku. V 
lékárnách jej kupují a připravují z něho lék. 
2. SněC stéblová (Urocystis oc- 
culta Rabh. — obr. 561) výtváří na ho- 
řejších článcích stébel, na klasech a na 
pochvách listů (zřídka však na čepelích) 
před dobou květu s počátku šedé, uzlo- 
vaté, podélné pruhy, které, obsahujíce 
černý prášek, později se trhají. Že tím 
rostlina velice trpí, anaC stébla se snadno 
lámou a klasy zakrňují, rozumí se samo. 
U nás však se tato choroba zřídka vy- 
skytuje, 
561 . Sněť stéblová; 
s zvětšené výtrusy. 
3. Rez obilná (Puccinia grammis 
Pers. — obr. 562), cizopasíc v pletivu 
rostlinném v podobě jemného podhoubí, 
které připomíná pavučinná vlákna, prozrazuje se posléze rezavými skvrnami a proužky, 
jimiž bývají stébla, listy (A) i plevy hustě posety. Pozorujeme-li tyto rezavé skvrny a 
proužky v drobnohledu, vidíme, že se skládají z přečetných drobounkých, jedno- 
buněčných výtrusů (a), které vítr roznáší po jiných rostlinách obilných a tak nákazu 
rozšiřuje. Dostávše se na rostlinu obilnou, výtrusy tyto vytvářejí totiž v pletivu jejím 
nové podhoubí. 
