417 
5- Padlí obilné (Erysiphe graminis DC. — obr. 563) prozrazuje svůj pobyt 
v rostlině tím, že vytváří na listech bílé, později šedé až nahnědlé, nepravidelné 
skvrny ( [s ), na nichž se posléze objeví jemné tečky barvy zprvu žlutavé, pak černé. 
Tyto tečky jsou plodnice (p^), obsahující podlouhlé váčky (/) a v těch pranepatrné 
výtrusy, které vítr roznáší na jiné rostliny a nákazu šíří po okolí. Kromě těchto 
plodnic možno drobnohledem pozorovati ještě drobounké výtrusy (z>), vznikající za- 
škrcováním se vláken houbových. 
Rostliny trpící padlím jsou 
ve vývoji svém značně zdržovány 
a vytvářejí zrna jen drobná a 
nečetná. 
6. Snět žitná (Tilletia se- 
calis Kůhn), napadající zrna obilná 
jako u pšenice snět mazlavá, 
jest celkem vzácná. 
Rod 2. Pšenice 1 
(Triticum 2 , Weizen) má břichaté 
klásky ve výkrojcích vřetena kla- 
sového jednotlivě přisedlé, širší 
plochou ke vřetenu obrácené, 
trojkvěté i vícekvěté, s nej hořej- 
ším kvítkem prašníkovým nebo 
zakrnělým. Nejspodnější 1 — 4 
klásky v klase - alespoň u druhů 
nejčastěji u nás pěstovaných — 
jsou obyčejně jalové, prázdné. 
Plevy jsou namnoze vejčité, ši- 
roké, vícežilné, pluchy bezosinné 
nebo z konce osinaté, tyčinky 3; 
péro vité blizny, vyrůstající z vr- 
cholku semeníka, vyčnívají z 
klásků po stranách. Obilky jsou 
volné, s pluchami nesrostlé, někdy 
však v pluchách tak těsně uza- 
vřené, že z nich ani při mlácení 
nevypadávají. 
Opylení děje se podobně 
jako u žita. Ačkoli však opylení 
pylem cizím jest vydatnější, přece 
mohou býti blizny též zúrodněny 
autogamií. Za deštivého a chlad- 
ného počasí (pod 16°C) se pluchy vůbec nerozvírají a nastává opylení pseudo 
kleistogamické. 
564. Pšenice obecná ; 
A bezosinná, B osinatá ; K klásek zavřený, K 1 týž otevřený ; p plevy, 
g pluchy, g t plušky. 
Pocházejíc z Asie, pšenice pěstuje se od dávných dob v několika druzích 
(po případě odrůdách), které hospodářové rozvrhují do dvou skupin: pš. nahé 
neboli pravé, jejichž vřeteno klasové se neláme a obilky z pluch vypadávají, 
*) Vyskytuje se již ve stsloven. — ptšenica; ptšeno = mouka, od kmene 
pich, staroind. piš = rozetříti, drtiti; srovn. též řec. jzzíoooo = lat. pinso = drobiti. 
Jest tudíž čes. pšenice zrovna tak tvořeno jako lat. triticum (viz pozn. násl.). Také 
v jiných řečech slovan. se tak nazývá, na př. pol. pszenica, rus. nmeHHua atd. 
2 ) Od lat. tero, trivi, tritum = tříti, drtiti, mlátiti. 
27 
