423 
Seje se u nás velice zřídka; dosti hojně však se pěstuje v krajinách středo- 
mořských. Kvete v červnu. 
Mouka z obilek tohoto druhu není u pekařů příliš oblíbena, poněvadž z ní těsto 
špatně kyne. 
K této pšenici náleží též p. divotvorná neboli stonásobná (T. compo- 
situm L.), s velice tlustými, slo- 
žitými klasy, anyť po stra- 
nách hlavního klasu vyrůstají 
ještě krátké klasy vedlejší. 
3. P. tvrdá neboli 
sklovitá (T. durum Desf. — 
obr. 571 B) shoduje se ve 
všech vlastnostech, zvláště v 
plevách, po celé délce 
hřbetu zřetelně kýlna- 
tých, s p. naduřelou, má 
však plevy podlouhle ko- 
pinaté, obilky podlouhlé, 
trochu se stran smáčknuté, na- 
hoře přišpičatělé, velice 
tvrdé, na lomu sklovité. 
Osiny jsou velice tuhé a 
značně dlouhé. 
Pěstuje se zvláště na jihu. 
U nás se neseje. Obilky její 
hodí se spíše na krupici a 
krupky nežli na mouku; jestif 
pečivo z její mouky příliš 
tuhé. 
4. Špalda 1 neboli sa- 
mo pše 2 (T. spelta 3 L., Spelz 
— obr. 572) podobá se stébly 
a listy pšenici obecné, má 
však vřeteno klasů lámavé, 
tak že se rozpadává v kusy, 
a obilky jsou v pluchách tě- 
sně zaobaleny, ani při mlá- 
cení z nich nevypadáva- 
jíce. Ostatně jsou klasy velice 
řídké, skoro 4hranné a plevy 
klásků (K, Ki) zpředu uťaté, 
2zubé; zub, do něhož vchází 
kýl, jest rovně namířen, druhý 
zub jest nepatrný. Pluchy a tudíž i klasy jsou buď osinaté (A) nebo bezosinné ( 3 ). 
Obilky dávají jemnou mouku na pečivo, jež však záhy vysýchá. 
573 . Okrýž; 
K klásek, (osiny jsou uťaty^?) 
574 . Pšenice polská ; 
K klásek : p plevy, g plucha, g x 
pluška ; z zrno. 
Druhdy pěstovala se tato pšenice v Egyptě i starém Řecku všeobecně; 
zne- 
’) Čes. špalda neboli spal ta pochází tak jako něm. Spelt = Spelz z lat. 
spelta, kteréž slovo objevuje se teprve ve 4. stol. po Kr. Střřec. onelxov = kukuřice. 
2 ) Klasy se lámou neboli drtí (— stsloven. pbhati, pfchaja, ptsq) samy odsebe, 
rozpadávajíce se v články. 
3 ) Pod tímto jménem již starověkým národům známa. 
