442 
nujících, v kolénkách vystupujících stébel s tra v oželeným i, jen na 
pochvách nasivělými listy. Klásky (F) směstnané v husté, válcovité, klasovité latě 
mají plevy tupé, jen při spodu spolu srostlé, značně chlupaté, pluchu 
0 něco kratší plev, s jemnou, dlouhou osinou vyrůstající ze spodu hřbetní 
strany (g) a prašníky — asi 5 krát tak dlouhé jak široké - s po- 
čátku žluté, po vypylení světle hnědé. 
Jsouc bylinou jednoletou, roste nejraději na mokrých lukách, vlhkých písči- 
nách a vysýchajících bahnech. Kvete od máje do srpna. 
Hodí se ku pěstování jako picni rostlina zvláště na taková luka, která jsou 
písčitá a často zaplavována. 
4. P. plavá (A. fulvus Smith - obr. 598) podobá se vnějškem, namnoze 
poléhavými, v kolénkách vystoupavými stébly jakož i tupými, jen nejdo- 
1 e j i srostlými plevami (F ± ) p. kolénkaté; jest však na stéblech i listech sivá, 
na pochvách listů silněji ojíněná, má plevy zdéli pluch, osiny pod prostředkem 
pluchy vyrůstající namnoze jen tak dlouhé jako plevy a prašníky jen asi 
3krátetakdlouhé jak široké, barvy oranžové. 
Roste hojně na podobných stanovištích a kvete asi v touž dobu jako předch. 
Z míšenců zasluhuje zmínky p. černavá (A. nigricans Wich., A. hybridus 
Wimm.), spojující v sobě znaky p. luční a kolénkaté (A. pratensis-geniculatus). 
Pozoroval ji učitel Jos. Rohlena r. 1899 mezi rodiči v okolí Přepych, 
u Opočna a později též u Veselí. 
Rod 11. Skrytěnka 1 (Crypsis 1 Ait., Dornengras) shoduje se 
s oběma rody předch. v tom, že má jednokvěté, se stran smáčknuté klásky smě- 
stnány do husté laty podobné strboulku nebo válcovitému klasu a že pérovité 
blizny vyčnívají z klásků na vrcholku. Ostatně jsou bezosinné plevy trochu ne- 
stejné, dole spolu nesrostlé, o něco kratší než bezosinné pluchy. Tyčinky jsou 3 
nebo 2. Jsou to trávy vesměs drobnější, jednoleté, u nás vesměs vzácné; znají se 
jich 3 druhy : 
S lcrytěnka 
stébla namnoze větvitá, ukončena í tyčinky 2 / bodlavá 1. 
strb o ul ovitými nebo klaso vitými I - 
latami, které jsou pochvami 1 — 2 S 
nejhořejších listů více méně tyčinky 3 { šašinovitá 2. 
obaleny v 
stébla namnoze jednoduchá, zakončena klasovi- [ 
tými latami podlouhlými nebo vejčitě válcoví- \ psárkovitá 3. 
tými, pochvami listů neobalenými 
1. Skrytěnka bodlavá (Crypsis aculeata Ait. - - obr. 599) vyhání z jedno- 
letého kořene trs položených, zřídka přímých, do kruhu rozložených, 5 — 30 cm 
dlouhých, šedozelených, někdy načervenalých nebo nafialovělých, tuhých sté- 
bel, která jsou poněkud smáčknutá, rozvětvená a porostlá kopinatými, tuhým 
bodlavým hrotem ukončenými listy. Drobné, jednokvěté, se stran smáčknuté klásky 
(AT) jsou hustě směstnány do konečných, strboulovitých, polokulovitých lat, do 
polou objatých břichatými pochvami dvou nejhořejších, skoro vstříčných listů. 
Plevy (/>) jsou o něco kratší pluch (g), poněkud nestejné, zcela volné (ani dole 
spolu nesrostlé) a tak jako obě pluchy bezosinné. Tyčinky (F) jsou pouze 2. 
9 Od řec xqvjitco = skrývám, vzhledem k tomu, že květenství bývá spodní polovinou 
více méně ukryto v břichatých pochvách nejhořejších listů. 
