445 
1. Třtina křovištní (Calamagrostis epigeios 1 Roth, Arundo epigeios L. — 
obr. 602) jest statná tráva podobná vnějškem nemálo lesknici rákosovité 
(viz tam). Vyhání z oddenku plazivé, šupinaté výběžky a ztuha přímá, až přes 
1 m vysoká, nahoře velice drsná stébla s rákosovitými, široce čárkovitými, 
velmi drsnými, světle šedozelenými listy. Jednokvěté, podlouhlé, se stran 
smáčknuté klásky (. K ) skládají ztuha přímou, rozevřeně laločnatou, šedozelenou 
nebo nafialovělou, později více méně staženou latu. Mají kopinaté, šidlovitě za- 
končené plevy (/>) asi dvakráte tak dlouhé jako blánovité, bělavé, na konci 
vykrojené pilichy, z nichž spodní nese rovnou, ze hřbetu vyrůstající a plevy 
602. Třtina křovištni ; 
K klásek, p plevy ; g plucha. 
nepřesahující osinu. Na spodu pluch 
(£-) jsou 2 svazečky chloupků, které se 
později značně prodlužují. Tyčinky 
603. Třtina rákosovita ; 
F klásek : p plevy, g plucha ; g x plucha se srst- 
natou pastopečkou k po druhém kvítku. 
jsou 3, blizny 2, vyčnívající z klásku nad jeho spodinou. 
Roste hojně v lesích, zejména v mýtinách a na písčitých, keřnatých březích. 
Kvete v červnu a červenci. 
Pozn. Ve stinném olšoví u rybníka Broumaru blíže Opočna ve vých. Čechách 
pozoroval uč. J o s. R o h 1 e n a v novější době odrůdu na pochvách dolních a pro- 
0 Slož. z řec. ijii = na yfj = země, t. j. ua souši rostoucí; rákos jí poněkud 
podobný roste při vodách. 
