446 
středních listů jemně, ale hustě pýřitou, s klásky bledými a menšími — tř. křo- 
vištní pýřitou (C. ep. var. pubescens Rohl.). 
2. T. rákosovitá (C. arundinacea Roth, C. silvatica DC. — obr. 603) vy- 
hání z oddenku jedno nebo několik štíhlých, až přes 1 m vysokých, nahoře dr- 
sných stébel se světle zelenými listy, z nichž dolejší bývají až 3 dm dlouhé, při 
tom však pouze 3 — 7 mm široké. Po každé straně pochev listových bývá často 
chomáček bělavých chloupků. Přímá v době kvetu rozevřená, později stažená lata 
604. Třtina kopinatá ; 
F klásek s plevami g plucha s pluškou g y . 
605. Třtina Hallerova ; 
K klásek s plevami, F týž bez plev. 
skládá se z dlouze stopkatých klásků (F) barvy žlutavě zelené, často nafialovělé. 
Plevy (£■), o málo delší pluch, jsou vejčito-kopinaté, přihrocené ; pluchy jsou by- 
li nné, zelené, jen na obvodě blánovité, na konci jemně rozeklané, aze hřbetu 
dolejší pluchy (p) vyrůstá dlouhá, kolénkatě prohnutá osina z klásku da 1 e ko 
vyčnívající. Chloupky, vyrůstající pod pluchami, jsou asi 4kráte kratší 
nežli plucha. Po straně spodní pluchy jest chlupatá pastopečka (k) po druhém, 
zakrnělém kvítku. 
Roste zhusta v lesích a na keřnatých stráních. Kvete v měsících letních. 
