448 
Roste na pokrajích rybníků, březích řek a mokrých lukách, zejména v po- 
říčí Ploučnice, hornatině doupovsko-tepelské, Budějovicko-Třeboňsku jakož i v Je- 
seníku, Beskydách a jižní Moravě. Kvete v měsících letních. 
4. T. Hallerova 1 (C. Halleriana DC, C. pseudophragmites 4 Reichb. — obr. 
605) podobá se vnějškem velice druhu předčil., jest však namnoze nižší a outlejší, 
všecka travozelená, na stéblech pod latou skoro hladká. V paždích úzkých, 
(namnoze jen 2 — 3 mm širokých) listů, které dosahují někdy délky stébla, není 
svazečků listových; za to mívají pochvy pod čepelí po každé straně cho- 
máček bělavých chloupků. Krátké, z klásků ( K ) nevyčnívající osiny vy- 
růstají pod konečným výkrojkem pluch ( F ) ze hřbetu; někdy však také docela 
chybějí. Ostatně shoduje se s druhem předch. 
Roste ve vlhkých horských lesích, zejména v Krkonoších, kde bývá místy 
hojná, v horách Krušných, hornatině berounské, příbramských Brdech, na Krum- 
lovsku a Budějovicko-Třeboňsku jakož i v moravsko-slezském Jeseníku. Kvete 
v červenci a srpnu. 
Ke vzácnějším druhům třtin naší květeny patří ještě tyto: 
5. T. pobřežní (C. litorea DC., C. laxa 2 Host, Arundo 3 pseudophragmites 4 
Halí. — obr. 606) — připomíná vnějškem t. křovištní a t. kopinatou. 
S prvou shoduje se v sivosti listů, s druhou v tom, že osina vyrůstá z konečného 
výkrojku pluchy (g, g t ). Od obou liší se však tím, že má stébla pod latou 
skoro hladká; oproti tř. kopinaté jsou osiny mnohem nápadnější, asi 
zdéli pluchy (K). 
Rostouc hojněji na vlhkých písčinách a březích řek v Dol. Rakousích, vy- 
skytuje se u nás pořídku. Poprvé (r. 1885) pozoroval ji dr. J. V e 1 e n o v s k ý na 
břehu říčním u Kostelce nad Labem ; mimo to byla pozorována ještě pouze u Staré 
leslavi a u Kostelce nad Orlici. Kvete v červnu a červenci. 
6. Na několika místech v Krušných horách — Ostrov, Červený Hrádek (sev. 
od Chomutova), Bořek (j. od Děčína) — au Bilichova (mezi Louny a Slaným) roste 
t. horská (C. montana Host., C. varia 5 P. B., Arundo varia Schrad. — obr. 607), 
shodující se ve statném rákosovitém vzrůstu, širokých, tuhých listech, v bylin- 
ných, zelených, jen na okraji blánovitých pluchách a kolénkovitě prohnu- 
tých, ze hřbetu pluch vyrůstajících osinách se tř. rákosovitou. Má však osiny 
kratší, v kláscích (K) ukryté nebo jen málo z nich vyčnívající, za to však chlupy 
vyrůstající pod pluchami ( F ) obyčejně tak dlouhé jako pluchy nebo alespoň do 
poloviny pluch sahající. Lata připomíná tvarem i zbarvením nemálo m e d y n e k 
měkký (Holcus mollis L. — obr. Ó41). Kvete v měsících letních. 
7. Na rašelinných lukách mezi Milovicemi a Vruticemi u Lysé n. L. pozoroval 
r. 1886 dr. Jar. Jahn tř, tuhou neboli nepovšimnutou (C. stricta P. B., C. 
neglecta Trin., Arundo neglecta Ehrh. — obr. 608), dosud jen ze severnější Evropy 
známou, pro Čechy však i Rakousko novou. Vyhání z krátkého oddenku ztuha 
přímá, hladká stébla 5 — 10 dm vysoká, s tuhými, úzce čárk ovitými, na líci našedi- 
vělými listy, zakončená úzkou, ztuha přímou latou, jejíž pobočné větve, v době 
květu (v měsících letních) ztuha odstálé, před rozkvětem i po odkvětu přikládají 
se těsně k hlavní ose, čímž nabývá květenství vzezření více méně klasovitého, při- 
J ) Ku poctě A. Hallera, botanika a básníka v Bernu, *f* r. 1777. 
2 ) Lat. laxus = uvolněuý. 
3 ) Viz. pozn. na str. 447. 
4 ) Slož. z řec. y)Evdrjc = klamný -|- (pgayftnrjs — rákos. 
5 ) Lat. varius = pestrý. 
