467 
sovitou latou krátce stopkatých, úzce kopinatých, se stran smáčknutých, jedno- 
květých, žlutavozelených, na hřbetě nahnědlých klásků (. K ), jejichž složení jest 
takové: Čtyři plevy (p-p 2 ), dvě pluchy (g), dvě tyčinky a svrchní semeník se 
dvěma pérovitými, z konče klásku vyniklými, dlouho neopadávajícími bliznami. 
Vnější plevy jsou velice nestejné, anať hořejší z nich (/>), zahalující celý klásek, 
jest 2 krát tak dlouhá jako dolejší ( p J. Vnitřní plevy (p 2 ) jsou asi stejně veliké 
a ze hřbetu osinaté, proto je považují morfologové za pluchy, 
v jejichž paždích kvítky se ovšem nevyvinuly. Vlastní pluchy (g), obalující se- 
meník, jsou poměrně nepatrné, mázdřité a bezosinné. Obilky jsou elliptičné, 
barvy hnědožluté. 
Zmínky zasluhuje, že vedle květů obo- 
jakých, protogynických, jichž blizny dospívají 
o dva dny dříve, nežli prašníky počnou pyl 
vysypávati, vyskytují se též květy prašníkové, 
se zakrnělými semeníky. 
Roste hojně na suchých lukách a lesních 
stráních. Kvete v červnu a červenci. Obsahujíc 
vonnou látku kumarin, příjemně páchne. 
Mylné jest domnívati se, že náleží k nejlepším 
lučním travinám ; kumarin ji dobytku zprotivuje. 
Pozn. Vedle typického tvaru vyskytuje se 
tomka vonná ještě v několika odrůdách: 
a) — chlupatá (var. pilosum Cel.) — 
má hořejší vnější plevu (p) chlupatou a delší 
osinu (dolejší vnitřní plevy) buď zdéli nebo o málo 
delší nežli je pleva vnější, tak že z klásku ne- 
vyčnívá. 
P) -- draslavá (^ar. asperum Cel.) — 
má obě vnější plevy chlupaté, poměrně 
veliké a delší osinu (dolejší plevy vnitřní) trochu 
vyčnívající ; jest statný druh s velikou latou a 
širokými listy, které jsou na pochvách draslavé. 
y) — dlouhoosinná (var. longearistatum 
Cel.) — má osinu dolejší plevy vnitřní mnohem 
delší nežli jest hořejší vnější pleva, tak že 
z klásku daleko vyčnívá. Vnějškem připo- 
míná druh následující (t. osinatou), má však 
obě dolní plev)'’ pouze zašpičatělé, bez 
nasazeného hrotu a obě hořejší plevy jen málo 
delší nežli jest plucha. 
<5) — přeslenatá (var. verticillatum Ro- 
hlena) — vyznačuje se přetrhovanou, až přes 15 cm dlouhou latou z krátkých 
větví, tak že klásky zdají se býti v oddálených přeslenech. 
®) — pýři tostébelná (var. piibiculmis Rohlena) jest nejen na pochvách, 
nýbrž i na stéble porostlá drsnými, zpět obrácenými chloupky. 
2. T. osinatá neboli Puelova fA. aristatum Bor., A. Puelii Lecoq) jest 
oproti t. vonné jednoletá, má řidší, kratší a užší latu a osinu dolejší vnitřní 
plevy prohnutou, z klásku více méně vyčnívající. Mimo to mají obě vnější plevy 
nasazen kratičký, as 1 / 2 mm dlouhý hrot a vnitřní plevy jsou 2 krátě tak dlouhé 
jako pluchy, kdežto u t. vonné jsou jen asi zdéli nebo o málo delší pluch. 
636. Rýže planá neboli tajnička ; 
N lata ukrytá v pochvě listu; K klásek, 
p semeník. 
3 °’ 
