468 
Rostouc hojněji na Luneburské stepi a ve Francii, bývá k nám zavlékána 
travními semeny. Tak pozorována byla na př. na palouku Chudenického parku 
(vých. od Domažlic) a na železniční trati u Zdáru na Moravě. Dobou květu sho- 
duje se s předch. 
Rod 25 . planá neboli tajnička rýžovitá (Oryza 1 clandestina 2 
A. Br., Leersia 3 oryzoides Sw., Reis-qnecke — obr. 636) má volně trsnatý, šupinaté 
šlahouny ženoucí oddenek, vzpřímená, 2—4 dm vysoká stébla a světlozelené, ploché, 
zvláště na pochvách drsné listy. Vejčité, se stran smáčknuté, jednokvěté, snadno 
opadavé klásky spočívají na tenkých, zprohýbaných větvičkách třepetavé, často po- 
někud převislé laty, která je s počátku ukryta v pochvě nejvyššího listu. Obě plevy 
těchto klásků (AT) jsou tak velice zakrnělé, že se zdá, jakoby docela chyběly. 
Za to jsou dobře vyvinuty papírovité, brvité, bezosinné, bělavé, zeleně proužkované 
pluchy, v jejichž paždí sedí semeník (/>) se dvěma pérovitými, ze spodu klásku 
vyčnívajícími bliznami, a nejčas’ěji 3 tyčinky; zřídka bývá tyčinek 6 nebo pouze 1. 
Zajímavo, že za chladnějších let zů- 
stávají laty ukryty v pochvách listů trvale 
(zV) a kvítky se pak ani nerozvíjejí; nic- 
méně vyvinují někdy dokonalá semena, 
opylujíce se vlastním pylem kleistogamicky. 
U nás vynikají laty z pochev jen v hor- 
kých létech a pak mívají kvítky namnoze 
jalové. 
Rostouc hojně v jižní Evropě na 
polích rýžových jako obtížná plevel, vy- 
skytuje se u nás celkem zřídka na březích 
řek a rybníků, kamž ji zavlékají nejspíše 
vodní ptáci, na jejichž peří obilky, ukryté 
v brvitýclť pluchách, snadno se zachycují. 
Kvete až koncem srpna a v září. Po- 
něvadž často po několik let laty její z po- 
chev listových nevyrůstají, zůstává namnoze 
nepovšimnuta. 
Pozn. Rýže pravá (Oryza sativa L.), 
skýtající svými obilkami millionům lidí 
denní potravu, daří se jen v teplejších, 
zavlažovaných zemích — v Evropě hlavně 
v Itálii a Portugalsku — proto jí ne- 
uvádíme. 
Rod 26 - útlou nká (Coleanthus 4 subtilis Seidl, Schei- 
denblůthgras — obr. 637) vytváří malé, pouze 3 — 8 cm vysoké, jednoleté trsy. 
Teninká, vystoupavá stébla mají poměrně značně široké listy s břichatými, běla- 
vými pochvami. Droboulinké, bledožluté, se stran smáčknuté, jednokvěté klásky 
(jF) jsou směstnány do malých okolíčků, které, spočívajíce na nestejně dlouhých 
stopkách, skládají dohromady latu. Plevy docela chybějí. Spodní plucha (g) 
jest protažena v hrot (ale nikoli osinatá), hořejší ( g j), asi o polovici menší, jest 
2 — 3 klaná. Uprostřed pluch sedí elliptičný, poměrně veliký semeník na vrcholku 
l ) Jako pol. rýž, chorv. oriz, rus. něm. Reis etc. od řec. ogv£a. Srovn. 
též arab. a r o z 
ž ) Lat. cl an des ti n us = skrytý, tajný. 
3 ) Ku poctě J. Dan. Leers-a, lékárníka a botanika v Herbornu; f r. 1774. 
4 ) Slož. z řec. y.oXeóg = pochva -f- avóog = květ, vzhledem k břichatě nadmutými 
pochvám listovým. 
637 . Puchýřka lítlounká ; 
F klásek: g spodní, g l hořejší plucha. 
