497 
Roste porůznu ve stinných horských lesích severnější části Čech a ve 
vysočině Českomoravské jakož i roztroušeně a ojediněle po Moravě a Slezsku. 
Kvete v máji a červnu. 
4. S. brvitá (M. ciliata L. - obr. 683) liší se ode všech druhů předch. 
hlavně tím, že má na okraji pluch (F) hedvábí té chlupy, které se po 
odkvetení značně prodlužují a vylézajíce z klásků ( K ) činí celé květenství bělo- 
huňatým. Ostatně má plazivý oddenek, trochu drsná, 3 — 6 dm vysoká stébla a 
úzce čárkovité, s počátku ploché, později po kraji svinuté listy, z nichž dolejší 
jsou na pochvách huňato-pýřité. Kopinaté, namnoze nafialovělé klásky (K) obsahují 
zpravidla kromě jalového kvítku (k) jen jeden obojaký kvítek jako u druhu předch.; 
jsouce krátce stopkaté a hustě směstnány, skládají válcovitou latu podobnou 
klasovitému hroznu. 
Roste na kamenitých stráních a ve světlých křovinách, zejména na vápně, 
čediči a břidlici teplejších poloh : v severnější polovině Čech, širším okolí praž- 
ském, Brdech, Krumlovsku, vysočině Českomoravské jakož i na Moravě, zvláště 
v části střední a jižní, a ve Slezsku. Kvete v červnu a červenci. Huňaté laty 
vplétají do zimních kytic. 
32 
