511 
Rod 48. Kostřava 1 (Festuca 2 , Schwingel) shoduje se s rodem 
předch. až na to, že pérovité čnělky vyrůstají z vrcholku semeníku zpravidla 
lysého (obr. 701 F) a pochvy dolejších listů stébelných jsou otevřené. Roste 
u nás v 10 druzích namnoze dosti sobě podobných. 
všecky listy 
(přízemní i 
stébelné) ště- 
tinovitě svi- 
nuté 
jazýčky listů velmi nepatrné, po každé f ^ 
straně v malé ouško vytažené; semeník lysý ( 
jazýčky listů prodloužené, vejčité, bez / 
oušek ; semeník nahoře chlupatý ^ 
peřestá 2. 
s 
> 
fi 
>u 
* 
t 
A 
£ 
rost- 
liny 
vytr- 
valé, 
vyhá- 
nějící 
z od- 
deuku 
kromě 
stébel 
též 
jalové 
svazky 
listů 
přízemní listy 
štětinovité, 
stébelní plo- 
ché 
oddenek bez výběžků; osiny skoro zdéli ( 
pluch ) 
různolistá 3. 
oddenek plazi vý, výběžkatý; osiny asi o / 
polovičku kratší než pluchy 1 
červená 4. 
všecky listy 
(přízemní i 
stébelné) 
ploché nebo 
žlábkovité 
stébla 
hned od 
dolejška 
listnatá 
pluch}' 
kratičce 
osinaté 
nebo bez 
osinné 
listy jen asi 5 mm 
široké; kratší 
větve z podvoj- 
ných větví laty 
1 — 2klasé 
luční 5. 
listy až přes 1 cm 
široké; kratší 
větve z podvoj- 
ných větví laty 
2 — ioklasé 
rákosovitá G. 
pluchy s osinami 2 — ikráte í , , , _ 
tak dlouhými jak jsou samy ( 0 l°' s < 
stébla dole obalena belavymi nebo 11a- í , , 0 
, v,,, . v . , . < lesní 8, 
hnedlými šupinami pochvami \ 
rostliny ileté, kromě stébel jalové 
trsky listů neženoucí; laty stažené, 
jednostranné, stopky klásků alespoň 
na konci více méně ztloustlé 
stéblo až pod latu listnaté j nnší ^ocásek 
stéblo v hořejší polovině bez- / veveří ocásek 
listé 1 10. 
1. Kostřava neboli mrvka ovčí (Festuca ovina L. - obr. 701) vyhání 
z vytrvalého oddenku trsy štětinovitých, travozelených listův a přímých, tenkých, 
až vysokých stébel. Listy lodyžní, alespoň spodnější, mají roz čísnutou 
pochvu, krátkou štětinatou čepel a nepatrný, po každé straně v malé 
ouško (j) povytažený jazýček. Stětinovitými jeví se býti listy od toho, 
že čepele jejich se svinují, aby se zabránilo přílišnému vypařování. Na příč- 
ném řezu (L l ) pozorujeme dobrou lupou, že jsou listy oblé a že mají pod po- 
kožkou souvislý kruh tlustobuněčného pletiva a uvnitř 5 -7 svazků cévních. 
Vejčité, 4 — 8květé klásky ( K ), spočívající na nitkovitých stopkách, skládají 
dohromady více méně staženou, obyčejně jednostrannou latu. Mají dvě nestejné 
plevy kratší než nejbhžší pluchy, tyto kopinaté, krátce osinaté nebo bez- 
osinné. Kvítky (F) jsou zastoupeny 3 tyčinkami a svrchním semeníkem, z jehož 
lysého vrcholku vyrůstají 2 pérovité blizny, vyčnívající z klásků po stranách. 
Někdy přeměňují se klásky v rozmnožovací pupeny jako u lipnice cibulaté 
(str. 490). 
0 Vyskytuje se již ve stslov. kostiru, kostirva, znamenajíc nějaký druh tvrdé, 
drsné trávy. Odtud i v jiných řečech slov., na př. pol. kostrzewa, kostrzeba, luž. 
kostrowa, rus. KOCTepi>, KOCTLipi*, chorv. kostrba atd. 
2 ) Starověcí Římané rozuměli jménem festuca (od kelt. fest = píce'' jakousi 
stébelnatou plevel; Lin n é je přenesl na tento rod. 
