520 
1. Bezkolenec modrý (Molinia coerulea Mónch, Aira 1 coerulea L. — 
obr. 715) vyhání z trsnatého, dřevnatého oddenku tuhá, 3—8 dm vysoká stébla, 
která jsou dole cibulka tě ztloustlá a skoro do polovice celé své délky 
obalena pochvami čárkovitých listů, ostatně jsou bezlistá a zdánlivě bez k o- 
lének; ta jsou totiž jen v nejspodnější části stébel hustě nad sebou. Podlouhle 
vejčité, drobné, obyčejně do fialova jako ocel naběhlé klásky ( K ) skládají 
přímou, podlouhlou, nejčastěji staženou a přetrhovanou, skoro klasovitou latu, 
spočívajíce na nestejně dlouhých, trochu drsných stopkách. Mají dvě nestejné 
plevy (p) — mnohem kratší nejbližších pluch — a v nich po 2-4 kvítcích (F), 
z nichž však nejvyšší (k) bývá z pravidla 
zakrnělý, tak že často v celém klásku 
jest pouze jeden vyvinutý kvítek. Pluchy 
(g) jsou z břichatě rozšířeného spodu 
kuželovité, ze hřbetu oblé, nekýlnaté, vy- 
nikle 3 žil né, i s pluškami (g t ) bez- 
osinné. Tyčinky mají fialové prašníky a 
semeník^) nese na vrcholku dvě pérovité, 
nachové blizny, vyčnívající z klásku po 
stranách. 
Roste hojně na bahnitých a raše- 
linných lukách i v lesích. Kvete od konce 
července do září. 
Dává špatnou, příliš tvrdou píci. 
Tuhými, bezkolénkatými stébly protahují 
znečištěné dýmky a troubele. 
Pozn. V lesích a křovinách horna- 
tějších poloh dorůstá tento druh až i l / 2 ™ 
výše, má bohatou, až 4 dm dlouhou latu 
z větví přímo odstálých a klásky zpra- 
vidla zelenavé. Jest to odrůda b. modrý 
rákosovitý (M. coer. silvestris Schlecht., 
M. arundinacea Schrank). 
2. Na úbočí Poltenberku u Znojma 
a na Křížové hoře 11 Krumlova v jižní 
Moravě byl pozorován b. pozdní (M. 
serotina Mert. et Koch, Diplachne sero- 
tina Link, Festuca serotina L. — obr. 716), 
který hojněji roste v jižních zemích našeho 
mocnářství. Oproti druhu předch. má 
stébla na spodu sice dřevnatá, ale cibul- 
k ovité neztloustlá, až po latu 
dvouřadé listnatá, listy čárko- 
vito-kopinaté, poměrně krátké, sil- 
ně odstálé, latu ponejvíce rozevřenou a 
pluchy slabě 5 žilné, pod koncem s kratičkou osin ou(F). Kvete až v* srpnu a záři. 
Rod 51. F*oliářil*:sa 2 hřebenitá neboli hřebenatka , 2 příštět 2 
(Cynosurus 3 cristatus L., Kammgras — obr. 617) tvořívá řídké trsy tenkých, 
tuhých, hladkých, 2 — 5 dm vysokých stébel, porostlých v dolejší části úzce čár- 
*) Viz pozn. J ) 11a str. 480. 
-) Jako o h á ň k a = o h o n, vzhledem ku květeuství. Pol . slově g r z e b 1 e 11 1 c a, 
chorv. přišť. 
3 ) Slož. z řec. xvcov, y.vvóg = pes -f- ovgá = obou, vzhledem ku květeuství, 
717 . Poháňka hřebenitá; 
K klásek plodný p a klásek jalový j\ F kvítek, 
s semeník. 
