523 
prodlužují, činíce celou latu huňatou, z daleka nápadnou. Mázdřité pluchy 
prodlužují se v dlouhou, osině podobnou špičku, plušky jsou uťaté, mnohem 
kratší pluch. Tyčinky jsou tři, blizny dvě, kropáčkovité, po straně asi v prostřední 
výšce pluch z kvítků vyniklé. 
Roste hojně u vod, obyčejně pospolitě. Kvete v srpnu a září. Stébly kryjí 
se střechy, „ rákosují se" stěny a stropy, pletou se z nich rohože, vyrábějí cívky 
atd. Huňaté laty vijí též do zimních kytic. 
Rod 54 . Kukuřice 1 neboli turecká pšenice (Zea 2 mais 3 L., 
Mais, Kukuruz-obr. 720) jest jednoletá tráva vyhánějící ze svazčitého kořene 
silná, bílou dření vyplněná stébla až přes 3 m vysoká, porostlá plochými, širo- 
kými listy. Oproti všem ostatním travám má květy [dvojaké, jednodomé: 
721. Sněť kukuřičná ; 
A ve květenství prašníkověm, B na listě, C na plodní palici. 
Prašní kové v konečné latě, složené z rozestálých klasovitých větví (A), 
pestíkové v úžlabnícn palicích, zahalených do bylinných, pochvatých 
listenů (B). Prašníkové klásky (F) mají po 2 plevách ( p p ± ) a mezi nimi 
zpravidla dva kvítky; každý kvítek sedí ve 2 bezosinných pluchách (g gj, má 
dva šupinovité, vroubkované lístky okvětní (^) a tři tyčinky. Pestíkové klásky, 
přisedlé na zdužnělé ose palice, mají též dvě široké, tenkoblanné plevy a mezi 
nimi 2 kvítky (7j); jeden kvítek však jest jalový, jsa zastoupen pouze širokými 
pluchami, druhý chová mezi pluchami semeník s nitkovitou, neobyčejně dlouhou 
čnělkou, která vyčnívá rozeklanou bliznou na vrcholku z obalu listenův. Obilky 
(zrna) jsou barvy nejčastěji žluté, bílé nebo červené. 
J ) Jako rus. KVKypy3a, pol. kukurydza, chorv. kukuruz od tur kukuru. 
2 ) Jménem £eá nebo £eiá zvali staří Řekové špeltu; souvisí se slovem Cřjv = žiti. 
Srovn. naše žito v pozn. 1 ) na str. 409. 
3 ) Tak nazývají tuto plodinu v řeči peruánské. 
