524 
Zmínky zasluhuje, že někdy v prašníkové latě vyskytují se též květy pe- 
stíkové, z nichž se vyvinou obilky, a jindy opět v pestíkové palici jsou větévky 
s klásky prašníkovými. Kvete v měsících letních. 
Kukuřice pochází z horké Ameriky, kde ji před příchodem Evropanů jakožto 
jediný druh obilný hojně pěstovali. Začátkem 16. století počali ji pěstovati ve 
Španělích, r. 1560 v Itálii a brzy po té i v jiných zemích jižnější jakož i střední 
Evropy, kdekoli jí dobrá půda a teplé podnebí bylo příznivo. V Rakousko-Uhersku 
pěstuje se jí nejvíce v Uhrách, odkudž dováží se též k nám. V naší vlasti kromě 
jižní Moravy seje se, velice zřídka, poněvadž lepší druhy u nás nedozrávají. Nej- 
častěji ještě pěstují naši rolníci v teplejších okresích statnou, velkozrnou, u nás 
722. Čirok obecný; 
K klásek plodný: g g x plevy, p pluchy, k klásek 
jalový ; f kousek lat}- s plody. 
ovšenu nedozrávající odrůdu — koňský zub jakožto vydatnou zelenou píci. — 
V zahradách vídati často odrůdu s listy stříbrobíle pruhovanými, zvanou 
obyčejně k. japanskou (Zea japonica hort.). 
Užitek kukuřice jest rozmanitý: Zrna, ze všech obilných druhů největší, 
dávají bílou mouku na chléb a jiné pečivo; poněvadž však by byl chléb z pouhé 
mouky kukuřičné příliš suchý, přidává se něco mouky pšeničné nebo žitné. 
V Itálii z ní vaří kaši zvanou „polenta". Mladé, nedozralé palice se smaží 
nebo se jedí polosyrové; také je nakládají do octa jako okurky. V Americe 
