542 
Roste na rašelinách a v bažinách v Budějovicko-Třeboňsku, horní Šumavě, 
hornatině doupovsko-tepelské, horách Jizerských, Krkonoších, poříčí Ploučnice 
a vých. Polabí, jakož i v moravsko-slezském Jeseníku a snad i v Beskydách. 
Kvete od máje do července. 
13. Na bažinách v Krkonoších a Šumavě vyskytuje se o. zavlažovaná 
(C. irrigua Sm. — obr. 739), s předch. druhem ve většině vlastností se shodující 
a .také vnějškem velice mu podobná. Má však plazivé výběžky oddenku kratší, 
stébla útlejší, jen asi 2 dm vysoká, listy vždy ploché, travozelené, často delší 
stébel, pluchy kaštanově červe nohnědé, delší plodů, a měchýřky skoro 
bezžebré, též travozelené (nikoli sivé). 
741. Ostřice Buxbaumovcr, 742. Ostřice černavá ; 
F květ prašnikový, F x kv. pestikový ; f měchýřek, K klásek, F květ prašníkový, F x kv. pestíkový, 
p pluclia. f měchýřek, p plucba. 
14. 0 . lehavá (C. supina Wahl., C. obtusata Liljeb. — obr. 740) jest útlý 
druh vyhánějící z plazivého, výběžkatého oddenku trsy nízkých, pouze 
6 — 15 cm dlouhých, tenkých, tupě trojhranných, na spodu listnatých, nahoře 
lysých stébel, zakončených jediným štíhlým kláskem prašníkovým, pod nímž 
sedí jeden nebo dva zhlížené, kulovaté nebo v e j čité, chudokvěté 
klásky pestíkové. Listy jsou úzce čárkovité, drsné, kratší stébla, s počátku ploché 
nebo žlabovité, později se svinující, listeny blánovité, nepochvaté, nejdolejší často 
se štětinovitou čepelí. Vejčité pluchy ( F \ F t p) jsou rezavě hnědé, se zeleným 
hřbetním pruhem a bělavým okrajem; elliptičné, vypoukle trojboké, v době zra- 
losti žlutavohnědé měchýřky (/) jsou nezřetelně žebernaté, hladké a lesklé, na 
konci v mázdrovitý, 21aločný, krátký zobánek súžené. 
