547 
pluchami vězící a je přerůstající, jsou krátce plstnaté, na vrcholku se zo- 
bánkem zcela kratičkým, vykrojeným. 
Roste dosti hojně ve světlých, suchých hájích a na keřnatých stráních. 
Kvete v dubnu a máji. 
24 0. kulkonosná (C. pilulifera L., C. decumbens 1 Ehrh. — obr. 749) 
vytváří z bezvýběžkatého oddenku husté trsy ěárkovitých, 2 — 5 mm širokých 
a 6—15 cm dlouhých, trochu tuhých listův a tenkých, tupě trojhranných, dole 
listnatých, s počátku jen asi 6 — 10 cm , později až 2 i 3 dm 
dlouhých, o b 1 o u k e m k z e m i sehnutých až polo- 
žených stébel. Zcela na spodu jsou stébla objata nahněd- 
lými pochvami listův, které se posléze rozpadávají 
v rovnoběžná vlákna. Klásky bývají nejčastěji 3 — 4, 
vesměs značně zhlížené, přisedlé; jen nejdolejší bývá 
krátce stopkatý a poněkud oddálen. Vrcholový, úzce čár- 
kovitý klásek jest prašnikový, ostatní - vejčité až kulovaté — 
jsou pestíkové. Listeny jsou nepochvaté, mázdrovité, pouze 
748. Ostřice chlumní ; 
F květ prašnikový, F x kv. pestí- 
kový ; f příčný řez měckýřkem a 
nažkou; K klásek. 
749. Ostřice kulkonosná.; 
F květ prašnikový, F x kv. pestíkový ; f měchýřek, p plucha. 
onen, který podpírá klásek nejspodnější a šikmo odstává, řidčeji i některý z vyšších, 
jest protažen v čárkovitě šidlovitou, listovitou čepel. Vejčité, jemně zakončité nebo 
hrotnaté pluchy pestíkových klásků (F ít p) jsou hnědé, na hřbetním kýlu zelené, 
po kraji b ě 1 o m á z d ř i t é. Hruškovité, trojboké, dolů silně ztenčené, bledo- 
zejené měchýřky (/), asi zdéli pltích, jsou krátce srstnaté, na vrcholku náhle 
zašpičatělé ve zřejmý, vykrojený, sotva mázdrovitý zobánek. 
Roste porůznu na suchých místech v lesích a na pastvinách. Kvete v dubnu a máji. 
A ) Lat. decumbens = sehnutý. 
35 
