549 
Vnějškem podobá se později velice ostř. ranní (C. praecox Jacq. — obr. 
743), od které ji ovšem liší bezvýběžkatý oddenek a tupé pluchy pestíkových klásků. 
Roste ve světlých hájích, suchých lupenatých lesích a křovinách v širším 
okolí pražském, v Polabí a na Krumlovsku ; na Moravě byla pozorována pouze 
u Rožnova a Náměšti (v Brněnsku). Kvete v dubnu a máji. 
26. O. srstnatá (C. hirta L. - obr. 751) vyhání z plazivého, výběžkatého, šu- 
pinatého, zdřevnafujícího oddenku dílem jalové svazeěky listů, dílem květonosná, 
přímá, 2 — 6 dm vysoká, tupě trojhranná stébla, objatá na spodu pochvami, výše však 
porostlá listy, které tak jako listy jalových svazků jsou ploché, čárkovité, 3-7 mm 
752. Ostřice nitkolistá ; 
F kvítek prašníkový, F t kv. pestikový ; yměchýřek. 
753 . Ostři ice puchýřitá ; 
Z 5 " kvítek prašníkový, F x kv. pestikový, /měchýřek. 
široké, světle zelené a zpravidla na pochvách i na čepelích chlupaté. Výše přecházejí 
listy v dlouze pochvaté listeny, z jejichž paždí vyrůstají klásky. Spodní 2-4 
podlouhle válcovité, oddálené, stopka té, dosti volnokvěté klásky jsou pestíkové, 
hořejší 1—3, o něco kratší, zhlížené, jsou prašníkové. Pluchy (F, iq) jsou po 
kraji brvité, na hřbetě chlupaté, u prašníkových klásků (F) světle hnědé, po kraji 
bělavé, podlouhlé, u pestíkových klásků (7^) často až na zelený hřbetní pruh celé 
bělavé, kopinaté, v krátkou osinu protáhlé. Měchýřky plodní (/) jsou vejčité, 
nadmuté, silně žebernaté, šedoch lupat é, na vrcholku v dlouhý, dvojklanný 
zobánek ztenčené. 
