559 
prašníkovýcli klásků (F) jsou na konci tupě zaokrouhleny a na obvodě široce 
suchomázdřité, kdežto pluchy klásků pestíkových (/) jsou hrotnaté, s užší sucho* 
mázdřitou obrubou. Podlouhle elliptické, uvnitř ploché, vně vypouklé a žebernaté, 
lesklé, drobným ječným zrnům dosti podobné, bledozelené až kaštanově hnědé plodní 
měchýřky (f F t ), stojící skoro pravidelně v 4 — 5 řadách, sužují se znenáhla 
v dlouhý, 2 klaný, vpředu plochý, po kraji jemně pilovitý zobánek. Nažka měchýř- 
kem zaobalená jest opakvejčitá, trojboká, hnědá. 
767 . Ostřice ječmenovitá ; 768 . Ostřice liščí; 
F květ prašníkový, F l kv. pestikový; f K klásek, F květ pestíkový, F x kv. prašnikový ; 
měchýřek s pluchou. — S konec stébla f měchýřek, p plucha. 
ostřice žitné. 
Roste v příkopech, bažinách a na mezích, zvláště na místech slalinných po- 
řídku v jižní Moravě, na př. v okolí Cejče, při Dýji mezi Polavou na Nov. mlýnem, 
podél Moravy blíže Uh. Hradiště a j. Kvete v máji a červnu. 
43 . 0. žitná (C. secalina Wahl.) podobá se tak velice druhu předch., že ji 
někteří považují za pouhou odrůdu. Má však klásky pestíkové (obr. 767 S) ští- 
hlejší, nepravidelně mnohořadé, namnoze po 2 — 4 p o s p o 1 u v paždí téhož listenu, 
pluchy prašníkových klásků přišpičatěné, klásků pestíkových široce bělo- 
mázdřité, měchýřky asi o polovici menší, nelesklé, černé, obsahující nažky po- 
dlouhlé, smáčknuté příoblé, černavé. 
Jest u nás celkem vzácná. V Cechách byla pozorována na několika místech 
středního a záp. Polabí — poprvé r. 1882 u Všetat prof. L. Celakovským — 
na Moravě u Brna, Napajedel a Hodonína. Kvete v máji a červnu. 
