563 
slabě žebernaté, nahoře ztenčeny v dvouzubý, po kraji pilovitý zobánek jako 
u obou druhů předch., jsou však o něco menší. 
Roste na podobných stanovištích jako oba druhy předch. v horách Krušných, 
středním Polabí, poříčí Ploučnice, horách Jizerských, Krkonoších, na Krumlovsku 
a Budějovicko-Třeboňsku, ve vysočině Českomoravské jakož i v západní, střední 
a jvých. Moravě. Kvete jako předch. v máji a červnu. 
Pozn. U Bzence na Moravě byl pozorován míšenec z této a ostřice 
latnaté (Carex paniculata X teretiuscula). 
49. 0 . dvouřadá (C. disticha Huds., C. inter- 
media 1 Good. — obr. 773) má plazivý, výběž- 
katý, šupinatý oddenek, z něhož vyrůstají zdán- 
livě postranní, přímá, 3 — 8 dm vysoká stébla, 
dole porostlá čárkovitými, as 5 mm širokými, tuhými, 
dlouze pochvatými listy; výše však jsou stébla bez- 
listá, ostře trojhranná, zakončena 6 — 10, řidčeji čet- 
nějšími klásky, sestavenými do podlouhlého, laloč- 
natého, nepravidelně dvouřadého klasu; 
773. Ostřice dvouřadá) 
F květ prašníkový, F t kv. pestíkový 
bez pluchy ; f měchýřek, f ; příčný řez 
tímže, p pestík. 
774. Ostřice úzkolistá ; 
K strboulek klásků ; F květ prašníkový, F{ kv. pestíkový ; 
f měchýřek. 
někdy bývá tento klas na spodu 2kráte složený, anyf místo jednotlivých klásků 
vyrůstají z hlavního vřetena vždy celé skupiny klásků. Dolejší klásky v klase 
obsahují pouze kvítky pestíkové (/ů), prostřední klásky pouze kvítky prašníkové 
( F ) nebo někdy v paždí nejspodnějších pluch kvítky pestíkové, nej hořejší 
klásky buď jen kvítky pestíkové nebo v paždí nejhořejších pluch kvítky praš- 
níkové. Listeny, z jejichž paždí klásky vyrůstají, jsou šupinovité, nejspodnější 
obyčejně štětinovitě protaženy. Pluchy ( F ) jsou podlouhlé, přihrocené, barvy 
červenohnědé, uprostřed se zeleným hřbetním nervem, po kraji suchomázdřité. 
i ) Lat. in term ed i u s = prostřední. 
36 * 
