572 
kláskem nejčastěji čtyř kvítků, z nichž vrcholový jest prašníkový (F), ostatní jsou 
pestíkové (FJ. Kvítek prašníkový jest zastoupen třemi tyčinkami, kvítky pestíkové 
podlouhlým, v dlouhou čnělku stiženým semeníkem se 3 bii z námi. Oboje 
kvítky sedí v paždí kopinatých pluch, které později opadají, a slámo- 
žluté, čárkovito-kopinaté měchýřky plodní sehnou se pak dolů. 
Roste na bahnitých lukách a rašelinách vyšších hor: Šumavy, hor Krušných, 
Krkonoš, hor Orličných, Jeseníku a Beskyd. Kvete až v červnu a červenci. 
63. Ve skalních štěrbinách nad kostelíčkem na Studánkové (Briinnelheide) 
v Jeseníku byla pozorována o. skalní (C. rupestris All. — obr. 787), hojněji 
v horách Skandinávských a v Alpách rostoucí. Má plazivý, 
výběžkatý oddenek, z něhož vyrůstají v hustém trsu dílem 
jalové listnaté výhonky, dílem troj- 
hranná, pouze 6 - iorw vysoká, 
květonosná stébla. Na spodu jsou 
stébla porostlá č á r k o v i t ý m i , 
plochými, sivozelenými listy, na 
vrcholku nesou po válcovitém, 
vícekvětém klásku, za jehož hně- 
dý m i, vytrvalý m 1 pluchami sedl 
v dolejší části kvítky pestíkové (Fi) 
o třech bliž nach, v hořejší části 
kvítky prašníkové (F)- Vejčité, ko- 
žovitě žluté plodní měchýřky (/), sú- 
F 
f 
žene v krátký zobanek, stojí i po- 
zději přímo. Kvete v červnu 
a červenci. 
790. Sašina černavá ; 
K klásek s plevami p a plu- 
chatni g, F kvítek, f nažka, 
fi táž přeříznutá. 
Rod 2. Sáclior (Cy- 
perus' 2 , Cypergras) má květy vesměs 
obojaké, nahé, v paždí pluch, 
které jsou ve svých kláscích seřa- 
děny do dvou řad; klásky jsou 
mnohokvěté, v květenství kruželo- 
vitém, někdy svazečkovitě staženém. 
U nás rostou 2 druhy : 
1. Sáchor žlutavý (Cyperus 
flavescens L. — obr. 788) vyhání 
z jednoletého svazčitého kořene 
přímá, 5 — 20 cm vysoká, tupě troj- 
hranná, lysá stébla, která jsou buď 
bezlistá, nebo mají pouze na spodu 
1 —2 čárkovité, kylnaté listy. Na 
vrcholku stébla jest kružel po- 79 1 . Šalina rezavá- 
dlouhle kopinatých, se stran smačk- f kvítek, 
nutých, špinavě žlutých nebo trochu 
červenohnědých, skoro 1 cm dlouhých 
klásků. Často bývá krušel stažen ve svazek, vždy pak jest podepřen namnoze 
2 — 3 rovnovážně odstálými, nestejně dlouhými, květenství většinou přerůstajícími 
listeny. Na ose každého klásku ( K ) sedí 12-24 podlouhle vejčitých, přitupých, 
střechovitě se kryjících pluch (/>) a za každou skrývá se nahý obojaký kvítek ( F ) 
0 Od stslov. kmene šaru — ostřice, s nímž i stněm. sahar souvisí. 
-) Jménem xvtiFQOg. xvjíeioog rozuměli staří Řekové nějakou bylinu s vonnými ko- 
řeny. Lin né přenesl je na tento rod, poněvadž některé druhy mají vonné lilízky^. 
