581 
12. S. trsnatá (S. caespitosus L., Limnochloě 1 caespitosa Reichb. — 
obr. 804) vyhání ze svazčitého oddenku husté trsy oblých, pruhovaných, 5 — 20 cm 
vysokých stébel, objatých na spodu otevřenými hnědými pochvami; nej hořejší 
pochva však, asi v první třetině celého stébla, jest zavřená, zelená a pro- 
tažena v tuhou, kratičkou čepel. Na vrcholku stébla spočívá pouze jeden 
vejčitý, as 5 mm dlouhý klásek (K), čímž rozeznává se tato skřípina s násl. druhy 
ode všech předch. Pluchy klásku jsou podlouhle vejčité, hnědé, na hřbetním kýlu 
zelené, v počtu 3 — 7; nejdolejší z nich jest protažena v tuhou, tu- 
pou, zelenou špičku, asi zdéli 
celého klásku. Kvítky (F) t sedící 
v paždí pluch, mají několik okvětních 
vytrvalých štětinek, 3 tyčinky a se- 
meník s trojklanou čnělkou. Troj- 
boká, zobánkatá nažka(/) jest hladká. 
802. Skřípina nitko vitá ; 
K dva klásky, F kvítek, f nažka. 
803. Skřípina položená ; 
F kvítek, p plucha. 
Roste na horních rašelinách v Krkonoších a v horách Jizerských často na ve- 
likých prostranstvích, jakož i na nej vyšších bodech Šumavy. Kvete již v máji a červnu. 
13. S. chudokvětá (S. pauciflorus Lightf., S. baeothryon 2 Ehrh., Limno- 
chloě 1 pauciflora Wimmer — obr. 805) podobá se vnějškem druhu předch., od 
něhož rozeznává se hlavně tím, že stébla jsou dole objata pouze vesměs po- 
chvami bezčepelnými, uťatými a že nej spodnější plucha (g), ze 
všech sice nejširší a klásek do polou objímající, nevybíhá v delší tupou 
špičku. Ostatně jsou trsy tenkých stébel též jen 5 — 20 cm vysoké, vejčité klásky 
(F) hnědé, chudokvěté, štětinky okvětní (F) vytrvalé a čnělka 3klaná jako u s. 
trsnaté. Nažky (f) jsou vejčité trojboké, útle žebernaté, mezi žebry sífkovitě 
tečkované, na vrcholku se zobánkem od ostatního plodu neodděleným. 
b Slož. z řec. Xípivrj = rybník -J- yXórj nebo yXóa = tráva. 
-) Slož. z řec. (iaiós = malý -|- zdrobnělina od fíórQvg = hrozen. 
